Professional Documents
Culture Documents
1. heti 2. előadás
2023/2024/I.
2023. szeptember 5.
Kupcsik Réka
Általános információk I.
Kupcsik Réka
a) kérdés
• p1=100 Q1=100 → (Q1,p1)=(100,100)
• p2=200 Q2=50 → (Q2,p2)=(50,200)
• Q=m·p+c alakban keressük
• A 2 adott pont koordinátáit behelyettesítve:
100=100·m+c (1)
50=200·m+c (2)
• Az első egyenletből kivonva a másodikat:
50=(-100)·m → (-1/2)=m
• Visszahelyettesítve az m-re kapott értéket (1)-be:
100=100·(-1/2)+c → c=100+100/2=150
• A keresett lineáris keresleti függvény egyenlete: Q=150-p/2
Kupcsik Réka
b) és c) kérdés
Q(p)=150-p/2
p/2=150-Q
p(Q)=300-2·Q
A rezervációs ár a
p(Q) függvény
konstans tagjából
leolvasható: 300
Kupcsik Réka
2. feladat: Horizontális összegzés 1.
Kupcsik Réka
a) kérdés
senki sem vásárol
Q(p)=15-p
p=15-Q
csak a 2. vásárol
p(Q)=15-Q
mindenki vásárol
Q(p)=36-2·p
2·p=36-Q
p(Q)=18-(1/2)·Q
Kupcsik Réka
b) kérdés
Különböző ártartományokban különböző
Q(p) kifejezés adja meg az összesen
keresett mennyiséget:
0 ℎ𝑎 𝑝 > 18
Q=ቐ36 − 2 ∙ 𝑝 ℎ𝑎 18 ≥ 𝑝 > 15
51 − 3 ∙ 𝑝 ℎ𝑎 15 ≥ 𝑝 ≥ 0
ahol D2+D1=36-2·p+15-p=51-3·p
Kupcsik Réka
c) kérdés
• Az adott árszinten eladott összmennyiség meghatározásához először
be kell sorolni az árat a fenti ártartományok egyikébe, majd az itt
érvényes kifejezésbe behelyettesíteni a kérdéses árat:
Kérdéses ár Érvényes ártartomány Behelyettesítés p helyébe
p=16 18≥p=16>15 36-2·16=4
p=4 15≥p=4≥0 51-3·4=39
Kupcsik Réka
3. feladat: Horizontális összegzés 2.
Kupcsik Réka
a) kérdés
Q(p)=p-15
p=15+Q
p(Q)=15+Q
2·p=6+Q
p(Q)=3+0,5·Q
csak a 2. ad el
senki sem ad el
Kupcsik Réka
b) kérdés
Különböző ártartományok-
ban különböző Q(p) kife-
jezés adja meg az összes
kínált mennyiséget:
0 ℎ𝑎 𝑝 < 3
Q=ቐ2 ∙ 𝑝 − 6 ℎ𝑎 3 ≤ 𝑝 < 15
3 ∙ 𝑝 − 21 ℎ𝑎 15 ≤ 𝑝
ahol S2+S1=2·p-6+p-15=
=3·p-21
Kupcsik Réka
c) kérdés
• Az adott árszinten eladott összmennyiség meghatározásához először
be kell sorolni az árat a fenti ártartományok egyikébe, majd az itt
érvényes kifejezésbe behelyettesíteni a kérdéses árat:
Kérdéses Érvényes Behelyettesítés
ár ártartomány p helyébe
p=32 15≤p=32 3·32-21=75
p=2 p=2<3 0
Kupcsik Réka
4. feladat: Horizontális összegzés 3.
Kupcsik Réka
a) kérdés
Q(p)=360-20·p
20·p=360-Q
p(Q)=18-0,05·Q
Q(p)=250-5·p
5·p=250-Q
p(Q)=50-0,2·Q
Q(p)=180-60·p
60·p=180-Q
p(Q)=3-(1/60)·Q
Kupcsik Réka
a) kérdés folytatás
Különböző ártartományokban különböző
Q(p) kifejezés adja meg az összesen
keresett mennyiséget:
0 ℎ𝑎 𝑝 > 50
250 − 5 ∙ 𝑝 ℎ𝑎 50 ≥ 𝑝 > 18
Q=
610 − 25 ∙ 𝑝 ℎ𝑎 18 ≥ 𝑝 > 3
790 − 85 ∙ 𝑝 ℎ𝑎 3 ≥ 𝑝 ≥ 0
ahol D2+D1=250-5·p+360-20·p=610-25·p
és D2+D1+D3=610-25·p+180-60·p=
=790-85·p
Kupcsik Réka
b) kérdés
• Az adott árszinten eladott összmennyiség
meghatározásához először be kell sorolni
az árat a fenti ártartományok egyikébe, majd
az itt érvényes kifejezésbe behelyettesíteni
a kérdéses árat:
• p’=30 → 50≥p’=30>18 → Q’=250-5·30=100
• A fogyasztói többletet az ábrán a p-tengely,
az adott árszinten át húzott vízszintes és az inverz
kereslet határolja, a háromszög területe:
• FT=0,5·(prD-p’)·Q’=0,5·(50-30)·100=1000
Kupcsik Réka
Köszönöm a figyelmet!
Kupcsik Réka
Közgazdaságtan I.
2. heti előadás
2023/2024/I.
2023. szeptember 11.
Q-II
1. feladat: Piaci egyensúly
Kupcsik Réka
a) kérdés
• Egyenlővé téve a két kifejezést azt az árat keressük, ami
mellett ugyanannyit keresnek a fogyasztók, mint
amennyit a termelők kínálnak:
800-0,2·pe=0,5·pe-250
1050=0,7·pe
1500=pe
• A kapott egyensúlyi árat bármelyik kifejezésbe
visszahelyettesíthetjük, hogy megkapjuk az egyensúlyi
mennyiséget:
Qe=800-0,2·1500=500 (vagy Qe=0,5·1500-250=500)
Kupcsik Réka
b) kérdés
A fogyasztói többletet a p-tengely,
az egyensúlyi áron át húzott
Az inverz kereslet: vízszintes és az inverz kereslet
Q=800-0,2·p → határolja, a háromszög területe:
0,2·p=800-Q → FT=0,5·(prD-pe)·Qe=
p=4000-5·Q =0,5·(4000-1500)·500=
=625000
Kupcsik Réka
b) kérdés folytatás
A termelői többletet a p-tengely,
az egyensúlyi áron át húzott
Az inverz kínálat: vízszintes és az inverz kínálat
Q=0,5·p-250 → határolja, a háromszög területe:
0,5·p=Q+250 → T T=0,5·(pe-prS)·Qe=
p=2·Q+500 =0,5·(1500-500)·500=
=250000
Kupcsik Réka
c) kérdés
• A piac jellemzéséhez adott árszinten azt összevetjük
az egyensúlyi árral
– Ha p > pe=1500 : túlkínálat
– Ha p = pe=1500 : egyensúly
– Ha p < pe=1500: túlkereslet
Kupcsik Réka
2. feladat: Mennyiségi adó
Kupcsik Réka
a) kérdés
Az egyensúlyi ár és az egyensúlyi mennyiség ismert az előző feladatból.
Adózás után: QD(pB)=QS(pN) és pB=pN+350 két egyenlet, két ismeretlenes
egyenletrendszer megoldása:
800-0,2·pB=0,5·pN-250
800-0,2·(pN+350)=0,5·pN-250
980=0,7·pN
1400=pN
pB=pN+t=1400+350=1750
Qt=800-0,2·1750=450
Kupcsik Réka
b) kérdés
FTt-t a p-tengely, a bruttó áron át húzott vízszintes
és az inverz kereslet határolja, a háromszög területe:
FTt=0,5·(prD-pB)·Qt=0,5·(4000-1750)·450=506250
Kupcsik Réka
b) kérdés folytatás
T Tt-t a p-tengely, a nettó áron át húzott vízszintes
és az inverz kínálat határolja, a háromszög területe:
T Tt=0,5·(pN-prS)·Qt=0,5·(1400-500)·450=202500
Kupcsik Réka
b) kérdés folytatás
Az adóbevételt a p-tengely, a bruttó áron át húzott
vízszintes, a nettó áron át húzott vízszintes és
az adózás utáni mennyiségen át húzott függőleges
egyenes határolja, a téglalap területe:
A=t·Qt=350·450=157500
Kupcsik Réka
b) kérdés folytatás
A holtteher-veszteséget az adózás utáni mennyiségen át
húzott függőleges egyenes, az inverz kereslet és
az inverz kínálat határolja, a háromszög területe:
HTV=0,5·(pB-pN)·(Qe-Qt)=0,5·350·(500-450)=8750
Kupcsik Réka
c) kérdés
pB=1750
A pe=1500
pN=1400
Kupcsik Réka
Köszönöm a figyelmet!
Kupcsik Réka
Közgazdaságtan I.
3. heti 2. előadás
2023/2024/I.
2023. szeptember 19.
Kupcsik Réka
1. feladat
Saját árrugalmasság - Pontrugalmasság 1.
Kupcsik Réka
Megoldás
A piaci egyensúly
meghatározása:
1200-2·Qe=4·Qe+300
900=6·Qe
150=Qe
Pe=1200-2·150=900
(vagy Pe=4·150+300=900)
Kupcsik Réka
Megoldás folytatás
Kupcsik Réka
2. feladat
Saját árrugalmasság – Pontrugalmasság 2.
• Egy termék piaci kereslete: Q(p)=270-2,5·p.
A piacon érvényesülő árszinten a kereslet saját
árrugalmassága -0,8 (pontrugalmasság).
a) Mekkora a piaci ár?
b) Mekkora lenne a saját árrugalmasság, ha p=24?
c) Mekkora ár biztosítaná a vállalat számára
a maximális bevételt (amennyiben feltételezzük,
hogy a termék normál árhatással bír)?
Kupcsik Réka
a) kérdés
𝑄 𝑄 𝑑𝑄 𝑝 𝑝
𝜀𝑝 = −0,8 és 𝜀𝑝 = ∙ = −2,5 ∙
𝑑𝑝 𝑄 270−2,5∙𝑝
𝑝
−2,5 ∙ = −0,8
270 − 2,5 ∙ 𝑝
5 𝑝 4
− ∙ =−
2 270 − 2,5 ∙ 𝑝 5
25 ∙ 𝑝 = 8 ∙ (270 − 2,5 ∙ 𝑝)
25 ∙ 𝑝 = 2160 − 20 ∙ 𝑝
45 ∙ 𝑝 = 2160
𝑝 = 48
Ellenőrzés: Q=270-2,5·p=270-2,5·48=150
𝑄 𝑑𝑄 𝑝 48 120
𝜀𝑝 = ∙ = −2,5 ∙ =− = −0,8
𝑑𝑝 𝑄 150 150
Kupcsik Réka
b) kérdés
Ekkor a pontrugalmasság
𝑄 𝑑𝑄 𝑝 24 60 2
𝜀𝑝 = ∙ = −2,5 ∙ =− = − ≈ −0,286
𝑑𝑝 𝑄 210 210 7
𝑄 𝑄
Megjegyzés: 24<48 → 𝜀24 ≈ 0,286 < 0,8 = 𝜀48
Kupcsik Réka
c) kérdés
𝑄
Normál árhatás: 𝜀𝑝 < 0
𝑄 𝑄
Bevételmaximalizálás: ott, ahol 𝜀𝑝 = 1 → 𝜀𝑝 = −1
𝑄 𝑑𝑄 𝑝 𝑝
És továbbra is 𝜀𝑝 = ∙ = −2,5 ∙
𝑑𝑝 𝑄 270−2,5∙𝑝
𝑝
Tehát összességében: −2,5 ∙ = −1
270−2,5∙𝑝
5 𝑝
− ∙ = −1
2 270 − 2,5 ∙ 𝑝
5 ∙ 𝑝 = 2 ∙ (270 − 2,5 ∙ 𝑝)
5 ∙ 𝑝 = 540 − 5 ∙ 𝑝
10 ∙ 𝑝 = 540
𝑝 = 54
Kupcsik Réka
c) kérdés folytatás
𝑝 = 54
Ellenőrzés:
Q=270-2,5·p=270-2,5·54=135
𝑄 𝑑𝑄 𝑝 54
𝜀𝑝 = ∙ = −2,5 ∙ = −1
𝑑𝑝 𝑄 135
=-1
=-0,8
≈-0,286
Kupcsik Réka
3. feladat
Saját árrugalmasság – Ívrugalmasság 1.
Kupcsik Réka
a) kérdés
p1=1200 és Q1=1500
p2=400 és Q2=3500
𝑝1 + 𝑝2
𝑄 ∆𝑄 ∆𝑝 ∆𝑄 𝑝 ∗ 𝑄2 − 𝑄1 2 𝑄2 − 𝑄1 𝑝1 + 𝑝2
𝜀𝑃 = : = ∙ = ∙ = ∙
𝑄 ∗ 𝑝 ∗ ∆𝑝 𝑄 ∗ 𝑝2 − 𝑝1 𝑄1 + 𝑄2 𝑝2 − 𝑝1 𝑄1 + 𝑄2
2
𝑄 𝑄2 − 𝑄1 𝑝1 + 𝑝2 3500 − 1500 1200 + 400
𝜀𝑃 = ∙ = ∙ =
𝑝2 − 𝑝1 𝑄1 + 𝑄2 400 − 1200 1500 + 3500
2000 1600 4
= ∙ = − = −0,8
−800 5000 5
Kupcsik Réka
b) kérdés
𝑄
𝜀𝑝 = −0,8
R=p·Q
Kupcsik Réka
4. feladat
Kínálat árrugalmassága - Ívrugalmasság 2.
Kupcsik Réka
Megoldás
P1=10000 és Q1=400
P2=12000 és Q2 ismeretlen
𝑄
𝜀𝑃 = 3
𝑄 𝑄2 − 𝑄1 𝑃1 + 𝑃2 𝑄2 − 400 10000 + 12000
𝜀𝑃 = ∙ = ∙ =
𝑃2 − 𝑃1 𝑄1 + 𝑄2 12000 − 10000 400 + 𝑄2
𝑄2 − 400 22000
= ∙
2000 400 + 𝑄2
𝑄2 − 400 22000
∙ =3
2000 400 + 𝑄2
11 ∙ 𝑄2 − 400 = 3 ∙ 400 + 𝑄2
8 ∙ 𝑄2 = 5600
𝑄2 = 700
𝑄 𝑄2 −𝑄1 𝑃1 +𝑃2 700−400 10000+12000 300 22000
Ellenőrzés: 𝜀𝑝 = ∙ = ∙ = ∙ =3
𝑃2 −𝑃1 𝑄1 +𝑄2 12000−10000 400+700 2000 1100
Kupcsik Réka
5. feladat
Kereszt-árrugalmasság - Ívrugalmasság 3.
• A helyi közértben a párizsi ára ceteris paribus
200 Ft-ról 300 Ft-ra nő, így az ebből származó
árbevétel 60 000 Ft-ról a felére esik vissza. De
eközben a sonkából eladott mennyiség a korábbi
400 kg-ról 600 kg-ra nő. A sonka ára 12000 Ft/kg.
a) Mekkora a párizsi saját árrugalmassága
(ívrugalmasság) az adott ártartományban ?
b) Mekkora a sonka kereszt-árrugalmassága
a párizsira? Értelmezze az eredményt!
Kupcsik Réka
a) kérdés
A párizsiból eladott mennyiség Qi, a párizsi ára Pi, míg a párizsi
eladásából származó bevétel Ri.
P1=200, P2=300, R1=60000 és R2=0,5·60000=30000
Kupcsik Réka
b) kérdés
Kupcsik Réka
6. feladat
A rugalmasság alkalmazásai
• Valamely termék kereslete a saját árán kívül egy másik
termék árától és a fogyasztók jövedelmétől függ.
A keresleti függvény: D1(p1,p2,m)=3·p1-2·p24·m2.
a) Írja fel a termék saját árrugalmasságát! Megalapozott
döntés lenne-e a bevétel növelése érdekében növelni
az árat?
b) Rugalmasság-számítással döntse el, hogy
1. a szóban forgó két termék helyettesítő viszonyban van-e
egymással!
2. az 1-es indexszel jelölt vizsgált termék normál jószág-e!
3. az 1-es indexszel jelölt vizsgált termék Giffen-jószág-e!
Kupcsik Réka
Cobb–Douglas-
a) kérdés függvény:
𝒄 𝒄
𝒀 = 𝒄𝟎 ∙ 𝒙𝟏𝟏 ∙ 𝒙𝟐𝟐 ∙ ⋯
ahol minden ci konstans
𝑄1 = 3 ∙ 𝑝1−2 ∙ 𝑝24 ∙ 𝑚2
𝑄1 𝑑𝑄1 𝑝1 −3 4 2
𝑝1
𝜀𝑝1 = ∙ = 3 ∙ −2 ∙ 𝑝1 ∙ 𝑝2 ∙ 𝑚 ∙ =
𝑑𝑝1 𝑄1 𝑄1
−3 4 2
𝑝1
= 3 ∙ −2 ∙ 𝑝1 ∙ 𝑝2 ∙ 𝑚 ∙ −2 4 2
= −2
3 ∙ 𝑝1 ∙ 𝑝2 ∙ 𝑚
𝑄
𝜀𝑝11 = −2 = 2 > 1
árrugalmas → nem
Kupcsik Réka
b) kérdés 1.
𝑄1 = 3 ∙ 𝑝1−2 ∙ 𝑝24 ∙ 𝑚2
𝑄1 𝑑𝑄1 𝑝2 3 −2 2
𝑝2
𝜀𝑝2 = ∙ = 3 ∙ 4 ∙ 𝑝2 ∙ 𝑝1 ∙ 𝑚 ∙
𝑑𝑝2 𝑄1 𝑄1
3 −2 2
𝑝2
= 3 ∙ 4 ∙ 𝑝2 ∙ 𝑝1 ∙ 𝑚 ∙ −2 4 2
=4
3 ∙ 𝑝1 ∙ 𝑝2 ∙ 𝑚
𝑄
𝜀𝑝21 = 4 > 0
→ igen, helyettesítők
Kupcsik Réka
b) kérdés 2.
𝑄1 = 3 ∙ 𝑝1−2 ∙ 𝑝24 ∙ 𝑚2
𝑄1 𝑑𝑄1 𝑚 1 −2 4
𝑚
𝜀𝑚 = ∙ = 3 ∙ 2 ∙ 𝑚 ∙ 𝑝1 ∙ 𝑝2 ∙
𝑑𝑚 𝑄1 𝑄1
1 −2 4
𝑚
= 3 ∙ 2 ∙ 𝑚 ∙ 𝑝1 ∙ 𝑝2 ∙ −2 4 2
=2
3 ∙ 𝑝1 ∙ 𝑝2 ∙ 𝑚
𝑄1
𝜀𝑚 =2>0
→ igen, normál jószág
Kupcsik Réka
b) kérdés 3.
𝑄1 = 3 ∙ 𝑝1−2 ∙ 𝑝24 ∙ 𝑚2
𝑄1 𝑑𝑄1 𝑝1 −3 4 2
𝑝1
𝜀𝑝1 = ∙ = 3 ∙ −2 ∙ 𝑝1 ∙ 𝑝2 ∙ 𝑚 ∙ =
𝑑𝑝1 𝑄1 𝑄1
−3 4 2
𝑝1
= 3 ∙ −2 ∙ 𝑝1 ∙ 𝑝2 ∙ 𝑚 ∙ −2 4 2
= −2
3 ∙ 𝑝1 ∙ 𝑝2 ∙ 𝑚
𝑄
𝜀𝑝11 = −2 < 0
→ nem, közönséges jószág
Kupcsik Réka
Köszönöm a figyelmet!
Kupcsik Réka
Közgazdaságtan I.
4. heti 2. előadás
2023/2024/I.
2023. szeptember 26.
Kupcsik Réka
1. feladat: Költségvetési halmaz
Kupcsik Réka
b) kérdés
M’=px’·x+py’·y
2·M=2·px·x+2·py·y
M=px·x+py·y
nincs változás
Kupcsik Réka
d) kérdés
px’’=1500=3·500=3·px, py’’=600=3·200=3·py
M’’=?, ha a költségvetési halmaz változatlan
xmax=M’’/px’’=M’’/1500 ÉS xmax=200
→ M’’/1500=200 → M’’=300000=3·M
Me=150000, px és py változatlan
Me=px·x+py·y
150000=500·x+200·y
150000-500·x=200·y
750-2,5·x=y
Tengelymetszetek:
(0;750) és (300;0)
Kupcsik Réka
f) kérdés
py,f=1000, px és M változatlan
M=px·x+py,f·y
100000=500·x+1000·y
100000-500·x=1000·y
100-0,5·x=y
Tengelymetszetek:
(0;100) és (200;0)
Kupcsik Réka
g) kérdés
px,g=400, py és M változatlan
M=px,g·x+py·y
100000=400·x+200·y
100000-400·x=200·y
500-2·x=y
Tengelymetszetek:
(0;500) és (250;0)
Kupcsik Réka
ktv egyenes függőleges vízszintes
jel px py M
egyenlete tengelymetszet tengelymetszet
b 500 200 100000 500-2,5·x=y (0;500) (200;0)
e 500 200 150000 750-2,5·x=y (0;750) (300;0)
f 500 1000 100000 100-0,5·x=y (0;100) (200;0)
g 400 200 100000 500-2·x=y (0;500) (250;0)
Összefoglalás
Kupcsik Réka
2. feladat: Hasznossági függvény
• Egy fogyasztó hasznossági függvénye: U=x3·y1/2
a) Határozza meg az U=10 hasznossági szinthez tartozó
közömbösségi görbe egyenletét!
b) Határozza meg a (2;4) ponton átmenő közömbösségi görbe
egyenletét! Ez alacsonyabban vagy magasabban fekszik, mint
az a) kérdésbeli közömbösségi görbe?
c) Határozza meg mindkét jószág határhaszon-függvényét és
a helyettesítési határrátát! Mekkora ezek értéke a (6;9)
pontban?
d) Az U=8 hasznossági szinthez tartozó közömbösségi görbe mely
pontjában lesz a helyettesítési határráta abszolút értékben 3?
a) kérdés
Ua=10 és U=x3·y1/2
10 = 𝑥 3 ∙ 𝑦 1Τ2
10 1Τ2
= 𝑦
𝑥3
100
6
=𝑦
𝑥
Kupcsik Réka
b) kérdés
16 = 𝑥 3 ∙ 𝑦 1Τ2
16>10
16 1Τ2
= 𝑦
𝑥3
256
6
=𝑦
𝑥
Kupcsik Réka
c) kérdés
U=x3·y1/2 x=6, y=9
𝜕𝑈
𝑀𝑈𝑥 = = 3 ∙ 𝑥 2 ∙ 𝑦 1Τ2 = 3 ∙ 62 ∙ 91Τ2 = 324
𝜕𝑥
𝜕𝑈 3
1 − 1Τ 2 3
1 −1Τ2
𝑀𝑈𝑦 = =𝑥 ∙ ∙𝑦 =6 ∙ ∙9 = 36
𝜕𝑦 2 2
Kupcsik Réka
3. feladat: Optimális fogyasztási döntés 1.
Egy fogyasztó hetente 7200 Ft-ot költ üdítőre (x) és kávéra (y). Egy doboz üdítő
ára 300 Ft, egy csésze kávé 200 Ft. A fogyasztó hasznossági függvénye U=5·x·y.
d) Ha az üdítő ára 20%-kal nő, hogyan változik
az optimum?
e) Ha az áremelkedés után a fogyasztó e két jószágra
fordított jövedelme másfélszeresére nő, hogyan
változik az optimum?
f) A fogyasztó melyik előbbi esetben – c), d) vagy e) –
érte el a legmagasabb hasznosságot?
a) kérdés
M=7200; px=300; py=200
M=px·x+py·y
M-px·x=py·y
M/py-(px/py)·x=y
Optimumban |MRS|=px/py
px/py=3/2
U=5·x·y
|MRS|=MUx/MUy=(5·y)/(5·x)=y/x
x=3, y=2 → |MRS|=2/3
2/3≠3/2 → |MRS|≠px/py
nem lehet optimális
Kupcsik Réka
c) kérdés
Optimumban
|MRS|=px/py → y/x=3/2 → y=1,5·x
M=px·x+py·y → 7200=300·x+200·y
7200=300·x+200·(1,5·x)
7200=300·x+300·x
7200=600·x
x=12 → y=1,5·12=18
Kupcsik Réka
d) kérdés
Optimumban
|MRS|= px’/py → y/x=360/200 → y=1,8·x
M=px’·x+py·y → 7200=360·x+200·y
7200=360·x+200·1,8·x
7200=360·x+360·x
7200=720·x
x=10 → y=1,8·10=18
Kupcsik Réka
e) kérdés
M’=10800; px’=360; py=200
Optimumban
|MRS|= px’/py → y/x=360/200 → y=1,8·x
M’=px’·x+py·y → 10800=360·x+200·y
10800=360·x+200·1,8·x
10800=360·x+360·x
10800=720·x
x=15 → y=1,8·15=27
Kupcsik Réka
f) kérdés
U=5·x·y
xc=12, yc=18
Uc=5·12·18=1080
xd=10, yd=18
Ud=5·10·18=900
xe=15, ye=27
Ue=5·15·27=2025
Ud<Uc<Ue
Kupcsik Réka
4. feladat: Optimális fogyasztási döntés 2.
Kupcsik Réka
b) kérdés
px=400; py=20; x=5; y=200
Optimumban
M=px·x+py·y=400·5+20·200=6000
Kupcsik Réka
Köszönöm a figyelmet!
Kupcsik Réka
Közgazdaságtan I.
5. heti 2. előadás
2023/2024/I.
2023. október 3.
Kupcsik Réka
1. feladat: Fogyasztási döntés
tökéletes helyettesítés esetén
• Jenő sok folyadékot fogyaszt, zöld teát vagy
ásványvizet – 5 dl zöld tea ugyanakkora
hasznossággal bír számára, mint 4 dl ásványvíz.
a) Ábrázolja Jenő közömbösségi térképét a zöld teára
és az ásványvízre vonatkozóan!
b) Mennyit fogyaszt Jenő optimális esetben az egyes
termékekből, ha szomjoltásra napi 900 Ft-ot szán?
(Az egyes termékek egységárai a következők:
pvíz=30 Ft/dl, ptea=15 Ft/dl)
a) kérdés
Az ásványvíz az x termék, a zöld tea az y termék
(0,5)~(4,0)
A hasznossági függvény:
U=5·x+4·y
Kupcsik Réka
b) kérdés
Optimum: MRS=-MUx/MUy=-5/4=-1,25 ≠ -2=-px/py → „sarokmegoldás”
𝑀 = 𝑝𝑥 ∙ 𝑥 + 𝑝𝑦 ∙ 𝑦 → 900 = 30 ∙ 𝑥 + 15 ∙ 𝑦
U=5·x+4·y
Csak ásványvíz:
900 = 30 ∙ 𝑥 + 15 ∙ 0 → x=900/30=30
→ 𝑈 = 5 ∙ 30 + 4 ∙ 0 = 150
Csak zöld tea:
900 = 30 ∙ 0 + 15 ∙ 𝑦 → y=900/15=60
→ 𝑈 = 5 ∙ 0 + 4 ∙ 60 = 240
Kupcsik Réka
b) kérdés folytatás
U=5·x+4·y U=5·x+4·y
px=30, py=15 px=30, py’=45
|MRS|=1,25<2=px/py |MRS|=1,25>2/3=px/py’
csak y (zöld tea) csak x (ásványvíz)
Kupcsik Réka
2. feladat: Fogyasztási döntés
tökéletes kiegészítés esetén
Kupcsik Réka
b) kérdés
Optimum: 𝑀 = 𝑝𝑥 ∙ 𝑥 + 𝑝𝑦 ∙ 𝑦 ÉS 𝑦 = 0,5 ∙ 𝑥
1200 = 25 ∙ 𝑥 + 150 ∙ 0,5 ∙ 𝑥
1200 = 100 ∙ 𝑥
𝑥 = 12 és 𝑦 = 0,5 ∙ 12 = 6
Kupcsik Réka
b) kérdés folytatás
𝑝𝑡𝑒𝑗𝑒𝑠𝑘á𝑣é = 2 ∙ 𝑝𝑥 + 𝑝𝑦 = 2 ∙ 25 + 150 = 200
M/ptejeskávé=1200/200=6
x=2·6=12 és y=6
Kupcsik Réka
Köszönöm a figyelmet!
Kupcsik Réka
Közgazdaságtan I.
6. heti 2. előadás
2023/2024/I.
2023. október 10.
Kupcsik Réka
1. rész: Optimum és jövedelemváltozás
Optimum
𝑝 𝑀𝑈𝑥 𝑦 2000
𝑀𝑅𝑆 = 𝑥 𝑀𝑅𝑆 = = = = 40 40 = 𝑝𝑥
𝑝𝑦 𝑀𝑈𝑦 𝑥 50
𝑝𝑥 𝑝𝑥
= = 𝑝𝑥
𝑝𝑦 1
Kupcsik Réka
px=40
py=1
M=4000
x=50
y=2000
Kupcsik Réka
b) kérdés
px=40, py=1, M paraméter – optimumok
Kupcsik Réka
50
b) kérdés folytatás
ICC: y = 40 ∙ 𝑥 ÉS
𝑀 = 𝑝𝑥 ∙ 𝑥 + 𝑝𝑦 ∙ 𝑦 = 40 ∙ 𝑥 + 1 ∙ 𝑦
Kupcsik Réka
2. rész: Árváltozás
Kupcsik Réka
d) kérdés
px paraméter, py=1, M=4000 – optimumok
𝑑𝑥(𝑝𝑥 ) 𝑝𝑥 𝑝𝑥
𝜀𝑝𝑥𝑥 = ∙ −2
= 2000 ∙ −1 ∙ 𝑝𝑥 ∙ = −1
𝑑𝑝𝑥 𝑥 2000Τ𝑝𝑥
Kupcsik Réka
b-d) kérdés
Kupcsik Réka
e) kérdés
px’=25, py=1, M=4000
Optimum
𝑝𝑥 ′ 𝑦′ 25
𝑀𝑅𝑆 = → = → 𝑦′ = 25 ∙ 𝑥 ′
𝑝𝑦 𝑥′ 1
𝑀 = 𝑝𝑥 ′ ∙ 𝑥′ + 𝑝𝑦 ∙ 𝑦′ → 4000 = 25 ∙ 𝑥′ + 1 ∙ 𝑦′
→ 4000 = 25 ∙ 𝑥′ + 25 ∙ 𝑥′ → 4000 = 50 ∙ 𝑥′
4000
→ 𝑥′ = = 80 és 𝑦′ = 25 ∙ 80 = 2000
50
A teljes árhatás: TH=x’-x=80-50=30
Kupcsik Réka
px=40 px’=25
py=1 py=1
M=4000 M=4000
x=50 x=80
y=2000 y=2000
TH=30
Kupcsik Réka
3. rész: Teljes árhatás felbontása
𝑀𝑆 = 𝑝𝑥 ′ ∙ 𝑥𝑆 + 𝑝𝑦 ∙ 𝑦𝑆 → 3250 = 25 ∙ 𝑥𝑆 + 1 ∙ 𝑦𝑆
→ 3250 = 25 ∙ 𝑥𝑆 + 25 ∙ 𝑥𝑆 → 3250 = 50 ∙ 𝑥𝑆
3250
→ 𝑥𝑆 = = 65 és 𝑦𝑆 = 25 ∙ 65 = 1625
50
• A helyettesítési hatás: HHS=xS-x=65-50=15
• A jövedelmi hatás: JHS=x’- xS=80-65=15 [összesen 15+15=30]
Kupcsik Réka
px=40 px’=25 px’=25
py=1 py=1 py=1
M=4000 M=4000 MS=3250
x=50 x=80 xS=65
y=2000 y=2000 yS=1625
TH=HH+JH
30=15+15
Kupcsik Réka
g) kérdés
𝑈 = 𝑥 ∙ 𝑦 = 50 ∙ 2000 = 100000
𝑝 ′ 𝑦 25
Optimum: 𝑀𝑅𝑆 = 𝑥 → 𝐻 = → 𝑦𝐻 = 25 ∙ 𝑥𝐻
𝑝𝑦 𝑥𝐻 1
𝑈 = 𝑥𝐻 ∙ 𝑦𝐻 = 𝑥𝐻 ∙ 25 ∙ 𝑥𝐻 → 100000 = 25 ∙ 𝑥𝐻2
100000
→ 𝑥𝐻 = = 4000 ≈ 63,24 és
25
100000
𝑦𝐻 = 25 ∙ = 2500000 ≈ 1581,14
25
𝑀𝐻 ≈ 25 ∙ 63,24 + 1 ∙ 1581,14 = 3162,14
• A helyettesítési hatás: HHH=xH-x=63,24-50=13,24
• A jövedelmi hatás: JHH=x’-xH=80-63,24=16,76 [összesen 13,24+16,76=30]
Kupcsik Réka
px=40 px’=25 px’=25
py=1 py=1 py=1
M=4000 M=4000 MH=3162,14
x=50 x=80 xH=63,24
y=2000 y=2000 yH=1581,14
TH=HH+JH
30=13,24+16,76
Kupcsik Réka
px=40 px’=25 px’=25 px’=25
py=1 py=1 py=1 py=1
M=4000 M=4000 MS=3250 MH=3162,14
x=50 x=80 xS=65 xH=63,24
y=2000 y=2000 yS=1625 yH=1581,14
TH=HH+JH
30=15+15
30=13,24+16,76
Kupcsik Réka
Segítség
Kupcsik Réka
Köszönöm a figyelmet!
Kupcsik Réka
Közgazdaságtan I.
7. heti 2. előadás
2023/2024/I.
2023. október 17.
Kupcsik Réka
1. feladat: NPV-számítás 1.
• Egy lakás eladásáról vagy kiadásáról akar dönteni a jelenlegi
tulajdonos. Az üresen álló lakás ma 8 millió forintot ér. Bérbe
lehetne adni 2 évig évente 1,2 millió forintért, és inkább
a 2. év végén, felújítás után (ami 500 000 forintba kerülne)
eladni 6,5 millió forintért.
a) Mikor jár jobban a tulajdonos, ha 20%-os kamatlábra
számít?
b) Tegyük fel, hogy a tulajdonos eladta a lakást. Milyen
kamatlábbal számolt a vevő, ha a fent vázolt bérbeadás
tervét zéró nettó jelenértékűnek tartotta (a lakás
megvásárlásával együtt)?
1. feladat: NPV-számítás 1. folyt.
1) +8
2) 0 +1,2 (+1,2+6,5-0,5)
Kupcsik Réka
b) kérdés
t0 t1 t2 t3 t4
-8 +1,2 (+1,2+6,5-0,5)
r=? → NPV=0
NPV=-8+1,2/(1+r)+7,2/(1+r)2=0
Legyen R=1+r → -8+1,2/R+7,2/R2=0 → (-8)·R2+1,2·R+7,2=0
−1,2 − 1,22 + 4 ∙ 8 ∙ 7,2 −1,2 − 15,226
𝑅= ≈ ≈ 1,0266
2 ∙ (−8) −16
Így r=R-1=1,0266-1=0,0266 → kb. 2,66%-os kamatláb
Kupcsik Réka
Örökjáradék
t0 t1 t2 t3 t4 …
-Y +X +X +X +X …
Végtelen időszakon át ugyanakkora összeghez jutni minden egyes
időszakban: ezt egyszerűen lehet összegezni:
NPV=-Y+X/(1+r)+X/(1+r)2+X/(1+r)3+X/(1+r)4+…
NPV=-Y+[X/(1+r)]·[1+1/(1+r)+1/(1+r)2+1/(1+r)3+…]
• Legyen δ=1/(1+r), ekkor NPV=-Y+[X/(1+r)]·[1+δ+δ2+δ3+…]
• δ0=1, δ1=δ és (1-δ)·(1+δ+δ2+δ3+…)=(1-δ)+(δ-δ2)+(δ2-δ3)+(δ3-δ4)+…=
=1+(-δ+δ)+(-δ2+δ2)+(-δ3+δ3)-…=1
• tehát (δ0+δ1+δ2+δ3+…)=1/(1-δ), azaz
NPV=-Y+[X/(1+r)]·[1/(1-δ)]=-Y+[X/(1+r)]·[1/(1-{1/(1+r)})]
NPV=-Y+[X/(1+r)]·[1/{(1+r-1)/(1+r)})]=-Y+[X/(1+r)]·[1/{r/(1+r)}]
NPV=-Y+[X/(1+r)]·[(1+r)/r]=-Y+X/r
Kupcsik Réka
c) kérdés
t0 t1 t2 t3 t4 …
-8 +X +X +X +X …
NPV=-8+X/1,2+X/1,22+X/1,23+X/1,24+…=0
1
(𝑋Τ1,2) ∙ 1 + + 1Τ1,2 2 + 1Τ1,2 3 +⋯ =8
1,2
1 1,2
(𝑋Τ1,2) ∙ = 8 →(𝑋Τ1,2) ∙ =8
1−(1Τ1,2) 1,2−1
1) -X 60 60 60
2) (-X-25) 60 60 60 60
r=0,18 → NPV1 vs. NPV2 (ekkor 1+r=1,18)
• NPV1=-X+60/1,18+60/1,182+60/1,183
• NPV2=-X-25+60/1,18+60/1,182+60/1,183+60/1,184
• NPV2-NPV1=-25+60/1,184=5,947
Mivel 5,947>0, tehát NPV2 nagyobb, mint NPV1, így
a második gép a jobb választás
Kupcsik Réka
b) kérdés
t0 t1 t2 t3 t4
1) -X 60 60 60
2) (-X-25) 60 60 60 60
r=0,3 → NPV1 vs. NPV2 (ekkor 1+r=1,3)
• NPV1=-X+60/1,3+60/1,32+60/1,33
• NPV2=-X-25+60/1,3+60/1,32+60/1,33+60/1,34
• NPV2-NPV1=-25+60/1,34=-3,99
Mivel -3,99<0, tehát NPV2 kisebb, mint NPV1, így
az első gép a jobb választás
Kupcsik Réka
c) kérdés
t0 t1 t2 t3 t4
1) -X 60 60 60
2) (-X-25) 60 60 60 60
r=? → NPV1=NPV2
• NPV1=-X+60/(1+r)+60/(1+r)2+60/(1+r)3
• NPV2=-X-25+60/(1+r)+60/(1+r)2+60/(1+r)3+60/(1+r)4
• NPV2-NPV1=0 → -25+60/(1+r)4=0 → 60/(1+r)4=25 →
4 4
60/25=(1+r) → 1 + 𝑟 = 2,4 ≈ 1,245 → r=0,245,
azaz 24,5%-os kamatláb esetén 18<24,5<30
Kupcsik Réka
3. feladat: Intertemporális optimális
fogyasztási döntés
• Egy fogyasztónak a biztosan várható jövedelme „ma”
1000, „holnap” 1100. A fogyasztó intertemporális
preferenciáját leíró hasznossági függvénye:
𝑈 𝑐1 , 𝑐2 = 𝑐1 ∙ 𝑐2 . A piacon várható kamatláb r=10%.
a) Optimálisan mennyit fogyaszt a két időszakban
a fogyasztó? Mennyi hitelt vesz fel vagy nyújt „ma”?
b) Miként változik (az a) ponthoz képest) a fogyasztó
optimális döntése, ha a kamatláb megduplázódik?
a) kérdés
[𝑴𝟏 ∙ 𝟏 + 𝒓 + 𝑴𝟐 ] − 𝟏 + 𝒓 ∙ 𝒄𝟏 = 𝒄𝟐
A költségvetési korlát
𝑀1 ∙ 1 + 𝑟 + 𝑀2 = 𝑐1 ∙ 1 + 𝑟 + 𝑐2
1000 ∙ 1,1 + 1100 = 𝑐1 ∙ 1,1 + 𝑐2
2200 − 1,1 ∙ 𝑐1 = 𝑐2
Az optimumban a fenti mellett teljesül az érintési feltétel is:
0,5∙𝑐1−0,5 ∙𝑐20,5 𝑐2
𝑀𝑅𝑆 = 1 + 𝑟 , ebben 1 + 𝑟 = 1,1 és 𝑀𝑅𝑆 = = ,
𝑐10,5 ∙0,5∙𝑐2−0,5 𝑐1
azaz 𝑐2 = 1,1 ∙ 𝑐1
2200
Tehát 2200 − 1,1 ∙ 𝑐1 = 1,1 ∙ 𝑐1 → 𝑐1 = = 1000, így c2=1100.
2,2
Mivel M1-c1=0, nincs hitelfelvétel vagy hitelnyújtás.
Kupcsik Réka
Kupcsik Réka
b) kérdés
A költségvetési korlát változik:
𝑀1 ∙ 1 + 𝑟 + 𝑀2 = 𝑐1 ∙ 1 + 𝑟 + 𝑐2
1000 ∙ 1,2 + 1100 = 𝑐1 ∙ 1,2 + 𝑐2
2300 − 1,2 ∙ 𝑐1 = 𝑐2
Az optimumban teljesül a módosult érintési feltétel is:
𝑐2
𝑀𝑅𝑆 = 1 + 𝑟, ebben 1 + 𝑟 = 1,2, MRS változatlan, azaz = 1,2 →
𝑐1
𝑐2 = 1,2 ∙ 𝑐1
2300
Tehát 2300 − 1,2 ∙ 𝑐1 = 1,2 ∙ 𝑐1 → 𝑐1 = ≈ 958,33, így c2=1150.
2,4
Az első időszakban kevesebbet, a másodikban többet fogyaszt.
Mivel M1-c1=41,67, a fogyasztó 41,67 hitelt nyújt.
Kupcsik Réka
𝑈𝑎 = 𝑐1 ∙ 𝑐2 = 1000 ∙ 1100 = 1 048,81
𝑈𝑏 = 𝑐1 ∙ 𝑐2 = 958,33 ∙ 1150 = 1 049,8
Olyan kicsi az eltérés a hasznosságok közt,
hogy a két közömbösségi görbe
az ábrán nem lenne megkülönböztethető.
Kupcsik Réka
3. feladat: Intertemporális optimális
fogyasztási döntés folyt.
• Egy fogyasztónak a biztosan várható jövedelme „ma” 1000, „holnap”
1100. A fogyasztó intertemporális preferenciáját leíró hasznossági
függvénye: 𝑈 𝑐1 , 𝑐2 = 𝑐1 ∙ 𝑐2 . A piacon várható kamatláb r=10%.
c) Miként változik (az a) ponthoz képest) a fogyasztó
optimális döntése, ha preferenciái változását most
az alábbi új hasznossági függvény írja le:
𝑈 𝑐1 , 𝑐2 = 𝑐1 0,75 ∙ 𝑐2 0,25 ?
d) Az a), a b) vagy a c) pont fogyasztója tekinthető
„fiatalnak”?
c) kérdés
A költségvetési korlát megint 2200 − 1,1 ∙ 𝑐1 = 𝑐2
Az optimumban a fenti mellett teljesül az érintési feltétel
is, de MRS megváltozott: 𝑀𝑅𝑆 = 1 + 𝑟 = 1,1
0,75∙𝑐1−0,25 ∙𝑐20,25 3∙𝑐2 1,1
𝑀𝑅𝑆 = = , azaz 𝑐2 = ∙ 𝑐1
𝑐10,75 ∙0,25∙𝑐2−0,75 𝑐1 3
1,1 4
Tehát 2200 − 1,1 ∙ 𝑐1 = ∙ 𝑐1 → 2200 = ∙ 1,1 ∙ 𝑐1 →
3 3
6600
𝑐1 = = 1500, így c2=1,1·1500/3=550.
4,4
Mivel M1-c1=-500, a fogyasztó 500 hitelt vesz fel.
Kupcsik Réka
𝑈𝑎 = 𝑐1 ∙ 𝑐2
0,75 0,25
𝑈𝑐 = 𝑐1 ∙ 𝑐2
Kupcsik Réka
d) kérdés
Kupcsik Réka
Köszönöm a figyelmet!
Kupcsik Réka
Közgazdaságtan I.
9. heti 2. előadás
2023/2024/I.
2023. október 31.
Kupcsik Réka
1. feladat: Rövid távú profitmaximalizálás
Kupcsik Réka
a) kérdés folyt.
Isoprofit egyenesek:
𝜋ത = 𝑇𝑅 − 𝑇𝐶 =
= 𝑝 ∙ 𝑄 − 𝑝𝐿 ∙ 𝐿 − 𝑝𝐾 ∙ 𝐾 =
= 4000 ∙ 𝑄 − 1000 ∙ 𝐿 − 10000 ∙ 4
𝜋ത + 40000 + 1000 ∙ 𝐿 = 4000 ∙ 𝑄
𝜋ത + 40000
+ 0,25 ∙ 𝐿 = 𝑄
4000
𝑝𝐿
Ennek a meredeksége: 0,25 =
𝑝
Példák: Π1=-40000, Π2=24000, Π3=88000, Π4=152000
Kupcsik Réka
a) kérdés folyt.
A profitmaximum feltétele
(egy isoprofit és a parciális termelési
függvény meredeksége az optimumban
megegyezik):
𝑝𝐿 2
= 𝑀𝑃𝐿 → 0,25 = → 𝐿=8
𝑝 𝐿
→ 𝐿 = 64 → 𝑄 =4∙ 𝐿 =
= 4 ∙ 64 = 4 ∙ 8 = 32
Kupcsik Réka
b) kérdés
Kupcsik Réka
c) kérdés
𝑝 4000
Az új isoprofit egyenes (𝑝′ = = = 2000):
2 2
𝜋ത = 𝑇𝑅 − 𝑇𝐶 = 𝑝′ ∙ 𝑄 − 𝑝𝐿 ∙ 𝐿 − 𝑝𝐾 ∙ 𝐾 =
= 2000 ∙ 𝑄 − 1000 ∙ 𝐿 − 10000 ∙ 4
𝜋ത + 40000 + 1000 ∙ 𝐿 = 2000 ∙ 𝑄
𝜋ത + 40000
+ 0,5 ∙ 𝐿 = 𝑄
2000
𝑝𝐿
Ennek a meredeksége: 0,5 =
𝑝′
Kupcsik Réka
2. feladat: Termelés rövid és hosszú távon
Kupcsik Réka
b) kérdés
𝑸 = 𝟐 ∙ 𝑲𝟏/𝟐 ∙ 𝑳𝟏/𝟑
𝜕𝑄 1/2 1 −2/3 2 𝐾1/2
• A munka határterméke: 𝑀𝑃𝐿 = =2∙𝐾 ∙ ∙𝐿 = ∙
𝜕𝐿 3 3 𝐿2/3
𝑄 𝐾1/2 ∙𝐿1/3 𝐾1/2
• A munka átlagterméke: 𝐴𝑃𝐿 = =2∙ =2 ∙ 2/3
𝐿 𝐿 𝐿
𝜕𝑄 1 −1/2 1/3 𝐿1/3
• A tőke határterméke: 𝑀𝑃𝐾 = =2∙ ∙𝐾 ∙𝐿 =
𝜕𝐾 2 𝐾1/2
𝑄 𝐾1/2 ∙𝐿1/3 𝐿1/3
• A tőke átlagterméke: 𝐴𝑃𝐾 = =2∙ =2∙
𝐾 𝐾 𝐾1/2
Kupcsik Réka
b) kérdés folyt.
𝑸 = 𝟐 ∙ 𝑲𝟏/𝟐 ∙ 𝑳𝟏/𝟑
• A technikai helyettesítés határrátája:
2 𝐾1/2
𝑀𝑃 ∙
3 𝐿2/3 2 𝐾1/2 ∙𝐾1/2 2 𝐾
• 𝑀𝑅𝑇𝑆 = − 𝐿 =− 𝐿1/3
= − ∙ 2/3 1/3 =− ∙
𝑀𝑃𝐾 3 𝐿 ∙𝐿 3 𝐿
𝐾1/2
• A termelési függvény munka szerinti parciális rugalmassága:
2 𝐾1/2
𝑄 𝜕𝑄 𝐿 𝑀𝑃𝐿 ∙
3 𝐿2/3 1
• 𝜀𝐿 = ∙ = = 𝐾1/2
= értelmezés
𝜕𝐿 𝑄 𝐴𝑃𝐿 2∙ 2/3 3
𝐿
• A termelési függvény tőke szerinti parciális rugalmassága:
𝐿1/3
𝑄 𝜕𝑄 𝐾 𝑀𝑃𝐾 𝐾1/2 1
• 𝜀𝐾 = ∙ = = 𝐿1/3
= értelmezés
𝜕𝐾 𝑄 𝐴𝑃𝐾 2∙ 1/2 2
𝐾
Kupcsik Réka
b) kérdés folyt. Függvény Érték a (8;9) pontban
Kupcsik Réka
d) kérdés
1 1 1
15 225
30 = 2 ∙ 𝐾 ∙ 𝐿 → 𝐾 =
2 3 2 →𝐾 = = 225 ∙ 𝐿−2/3
𝐿1/3 𝐿2/3
225 225
Ha emellett L=27, akkor 𝐾 = = 25 = 2/3
27 9
A Q=30-as isoquant meredeksége ebben a pontban:
𝑑𝐾 −2 −5 −
5 −150 50
= 225 ∙ ∙ 𝐿 3 = −150 ∙ 27 3 = 5
=−
𝑑𝐿 3 3 81
2 𝐾 2 25 50
érintő VAGY 𝑀𝑅𝑇𝑆 = − ∙ = − ∙ = − ≈ −0,61728
3 𝐿 3 27 81
Kupcsik Réka
e) kérdés
𝑇𝐶 𝑝𝐿
𝑇𝐶 = 𝑝𝐾 ∙ 𝐾 + 𝑝𝐿 ∙ 𝐿 → 𝑇𝐶 − 𝑝𝐿 ∙ 𝐿 = 𝑝𝐾 ∙ 𝐾 → − ∙𝐿 =𝐾
𝑝𝐾 𝑝𝐾
15360 512
𝐾= − ∙𝐿
768 768
2
𝐾 = 20 − ∙ 𝐿
3
A vízszintes tengelymetszet:
𝑇𝐶 Τ𝑝𝐿 = 15360Τ512 = 30
Kupcsik Réka
3. feladat: Transzformációs görbe,
komparatív előnyök
• Robinson és Péntek ketten élnek egy szigeten, ahol
a halon és a banánon kívül semmiféle élelem nincsen.
Robinson egy óra alatt maximum 10 halat képes fogni,
vagy 10 kg banánt tud szedni, míg Péntek ugyanennyi idő
alatt 30 halat képes fogni, vagy 20 kg banánt tud szedni.
Mindketten maximum 16 órát dolgoznak egy nap.
a) Ábrázolja, és írja fel függvény formájában külön-külön
a Robinson, illetve Péntek termelési lehetőségeinek
határát jellemző görbét! Melyikük élvez komparatív
előnyt a banánszedés és a halászat esetében?
a) kérdés
max. hal (h) max. banán (b) TLH
Robinson 16 ∙ 10 = 160 16 ∙ 10 = 160 b=160-h
Péntek 16 ∙ 30 = 480 16 ∙ 20 = 320 b=320-(2/3)·h
Kupcsik Réka
a) kérdés folyt.
A halászat alternatívaköltsége Robinson esetében 1, míg
Péntek esetében 2/3 kg banán, tehát ebben Pénteknek
van komparatív előnye (1>2/3).
Az banánszedés alternatívaköltsége
az előbbiek reciproka, azaz
Robinson esetében 1, míg Péntek
b=320-(2/3)·h esetében 3/2 hal, tehát ebben
Robinsonnak van komparatív
előnye (1<3/2).
b=160-h
Kupcsik Réka
3. feladat: Transzformációs görbe,
komparatív előnyök folyt.
• Robinson és Péntek ketten élnek egy szigeten, ahol
a halon és a banánon kívül semmiféle élelem nincsen. Robinson egy
óra alatt maximum 10 halat képes fogni, vagy 10 kg banánt tud
szedni, míg Péntek ugyanennyi idő alatt 30 halat képes fogni, vagy 20
kg banánt tud szedni. Mindketten maximum 16 órát dolgoznak egy
nap.
b) Írja fel függvény formájában, és ábrázolja az együttes
termelési lehetőségek határát, ha cserekapcsolatban
vannak egymással!
c) Határozza meg a transzformációs határrátát a TLH-görbe
felső és alsó szakaszára eső pontok esetében is!
b) kérdés
• Ha mindketten egész nap banánt szednek (függőleges t-m.):
16 ∙ 10 + 20 = 160 + 320 = 480
• Ha mindketten egész nap halásznak (vízszintes t-metszet):
16 ∙ 10 + 30 = 160 + 480 = 640
• A TLH egy törött vonal a kettő közt, aminek a felső szakasza
TLHP-vel, míg az alsó szakasza TLHR-rel párhuzamos, mert
Pénteknek van halászatban komparatív előnye
• Ezt a törött vonalat a következő kifejezés írja le:
480 − (2/3) ∙ ℎ ℎ𝑎 0 ≤ ℎ ≤ 480
𝑏=ቊ
640 − ℎ ℎ𝑎 480 < ℎ
Kupcsik Réka
b-c) kérdés
480 − (2/3) ∙ ℎ ℎ𝑎 0 ≤ ℎ ≤ 480
𝑏=ቊ
640 − 1 ∙ ℎ ℎ𝑎 480 < ℎ
A felső szakaszra MRT=-(2/3)
Az alsó szakaszra MRT=-1
480: a kettejük által maximális
szedhető banánmennyiség
-(2/3): TLHP meredeksége
-1: TLHR meredeksége
640: a vízszintes tengelymetszete
ennek a szakasznak 640,
így 0=k-1·640 → k=640
Kupcsik Réka
Köszönöm a figyelmet!
Kupcsik Réka
Közgazdaságtan I.
10. heti 2. előadás
2023/2024/I.
2023. november 7.
Kupcsik Réka
1. feladat – Lehetőségköltség I.
Kupcsik Réka
Megoldás folyt.
Árbevétel
Gazdasági költség Gazdasági profit
Normál profit X
Számviteli költség Számviteli profit
Explicit Elszámolható El nem számolható
költség X implicit költség X implicit költség X
• A vállalat normál profitja megegyezik az elszámolható implicit
költséggel, azaz utóbbi is X nagyságú.
• A vállalat teljes implicit költsége kétszerese az explicit költségének:
a teljes implicit költség X+X=2∙X, ebből az explicit költség 2∙X/2=X
nagyságú.
Kupcsik Réka
Megoldás folyt.
Árbevétel
Gazdasági profit
Gazdasági költség
1000
Normál profit X
Számviteli költség Számviteli profit
Explicit Elszámolható El nem számolható
költség X implicit költség X implicit költség X
• A vállalat gazdasági profitja 1000, ami megegyezik
az explicit költség felével, azaz X/2=1000 → X=2000
• A vállalat tervezett árbevétele: X+X+X+1000=3∙X+1000=
=3·2000+1000=7000
Kupcsik Réka
Megoldás folyt.
Árbevétel 7000
Gazdasági profit
Gazdasági költség 6000
1000
Normál profit 2000
Számviteli költség 4000 Számviteli profit 3000
Explicit El nem számolható
Elszámolható implicit
költség implicit költség
költség 2000
2000 2000
A táblázat többi cellája is egyszerűen kitölthető az eddigiek alapján:
a számviteli költség 2000+2000=4000; a számviteli profit
7000-4000=3000; a gazdasági költség 7000-1000=6000=4000+2000
Kupcsik Réka
2. feladat – Lehetőségköltség II.
• A munkavállalói létre ráunó Kiss-házaspár egy önálló vállalkozás
indítását fontolgatja, és az üzleti tervezés részeként előzetes
nyereség-kalkulációt végeznek. Ehhez eddig a következő (várható
költségekről és bevételről szóló) adatokat gyűjtötték össze (tallérban):
i. Bérelt iroda egy évre: 200 vii. Nő eddigi éves keresete: 500
ii. Bútor (6 évre): 600 viii.Eladott áruk beszerzési értéke: 2000
iii.Autó (4 évre): 400 ix. Éves energia költség: 300
iv. Forgótőke: 300 x. Telefon + reprezentációs költség: 2000
v. Megtakarításuk az induláshoz: 600 xi. Tervezett árbevétel: 6600
(eddig 30%-os hozamot hozott évente) xii. Hitelt 25%-os kamattal kapnak
vi. Férfi eddigi éves keresete: 400 (kamattörlesztés 1 év múlva)
a) Határozza meg a vállalkozás (várható) számviteli, normál és gazdasági
profitját!
b) Érdemes belevágniuk ebbe a vállalkozásba?
a) kérdés
Árbevétel 6600
Gazdasági költség Gazdasági profit
Normál profit
Számviteli költség Számviteli profit
Explicit Elszámolható implicit El nem számolható
költség költség implicit költség
Mekkora hitelre van szükség az induláshoz?
(200+600+400+300)-600=1500-600=900
Ennek a kamata, 900·0,25=225 explicit költség
Összes explicit költség: 200+2000+300+2000+225=4725
Kupcsik Réka
a) kérdés folyt.
Árbevétel 6600
Gazdasági költség Gazdasági profit
Normál profit
Számviteli költség Számviteli profit
Explicit
Elszámolható implicit El nem számolható
költség
költség implicit költség
4725
Összes elszámolható implicit költség: 600/6+400/4=200
Összes el nem számolható implicit költség:
600·0,3+400+500=1080
Kupcsik Réka
a-b) kérdés
Árbevétel 6600
Gazdasági profit
Gazdasági költség 6005
595
Normál profit 1080
Számviteli költség 4925 Számviteli profit 1675
Explicit Elszámolható implicit El nem számolható
költség költség implicit költség
4725 200 1080
a) Ezek alapján a táblázat minden mezője kitölthető:
a számviteli profit 1675;
a normál profit 1080;
a gazdasági profit 595 – b) mivel ez pozitív, érdemes belevágniuk.
Kupcsik Réka
3. feladat – Költségek rövid távon
• Egy vállalt esetében Q=2·K1/2·L1/3, ahol rövid távon
a tőke rögzített értéke K=16. Az inputok árai: PK=768,
PL=512. A vállalat termelése Q=64.
a) Mennyi munkát érdemes felhasználni a termelésben, és
legalább mennyibe kerül ennek a mennyiségnek
az előállítása rövid távon?
b) Adja meg a rövid távú határköltség-függvényt!
c) Ha a vállalat termelése elmozdulna a 64-es szintről, és
a teljes költség 1012288 lenne, mennyit lenne képes
legfeljebb termelni a vállalat?
a) kérdés
ഥ = 16 mellett 𝑄 𝐿 :
𝐾
1 1 1 1 1
𝑄 𝐿 =2∙ 𝐾2 ∙ 𝐿3 =2∙ 162 ∙ 𝐿3 =2∙4∙ 𝐿3 = 8 ∙ 𝐿1/3
Kupcsik Réka
a) kérdés folyt.
ഥ = 16 mellett 𝑄 𝐿 = 8 ∙ 𝐿1/3
𝐾
Q=64 és 512 = 𝐿
Ebből a minimális teljes költség:
𝑇𝐶 = 𝑝𝐾 ∙ 𝐾ഥ + 𝑝𝐿 ∙ 𝐿 =
= 768 ∙ 16 + 512 ∙ 512 =
= 12288 + 262144 = 274432
Kupcsik Réka
b) kérdés
ഥ + 𝑝𝐿 ∙ 𝐿, de 𝑇𝐶 𝑄 =?
𝑇𝐶 = 𝑝𝐾 ∙ 𝐾
Azaz 𝑇𝐶 𝑄 = 𝑝𝐾 ∙ 𝐾 ഥ + 𝑝𝐿 ∙ 𝐿 =
= 768 ∙ 16 + 512 ∙ 𝑄 3 Τ512 =
= 12288 + 𝑄 3
𝑑𝑇𝐶(𝑄)
A határköltség: 𝑀𝐶 𝑄 = = 3 ∙ 𝑄2
𝑑𝑄
Kupcsik Réka
c) kérdés
𝑇𝐶(𝑄) = 12288 + 𝑄 3
1012288 = 12288 + 𝑄 3
→ 1000000 = 𝑄 3
→ 100 = 𝑄
Kupcsik Réka
3. feladat – Költségek hosszú távon
• Egy vállalt esetében Q=2·K1/2·L1/3, ahol rövid távon
a tőke rögzített értéke K=16. Az inputok árai: PK=768,
PL=512. A vállalat termelése Q=64.
d) Mennyi tőkét, illetve munkát érdemes felhasználni
a termelésben, és legalább mennyibe kerül a 64-es
mennyiségnek az előállítása hosszú távon?
e) Adja meg a hosszú távú határköltség-függvényt!
f) Ha a vállalat termelése elmozdulna a 64-es szintről, és
a teljes költség 933120 lenne, mennyit lenne képes
legfeljebb termelni a vállalat?
d) kérdés
Érintési feltétel:
𝑝𝐿 2 𝐾 512
𝑀𝑅𝑇𝑆 = − →− ∙ =−
𝑝𝐾 3 𝐿 768
→ 1536 ∙ 𝐾 = 1536 ∙ 𝐿 → 𝐾 = 𝐿
Termelési függvény:
𝑄 = 2 ∙ 𝐾 1/2 ∙ 𝐿1/3 → 64 = 2 ∙ 𝐾 1/2 ∙ 𝐾 1/3
→ 32 = 𝐾 5/6 → 𝐾 = 64 és 𝐿 = 64
Kupcsik Réka
d) kérdés folyt.
𝑄 = 64, 𝐾 = 64 és 𝐿 = 64
Teljes költség:
𝑇𝐶 = 𝑝𝐾 ∙ 𝐾 + 𝑝𝐿 ∙ 𝐿 =
= 768 ∙ 64 + 512 ∙ 64 = 81920
Kupcsik Réka
e) kérdés
Érintési feltételből: 𝐾 = 𝐿
Termelési függvény:
𝑄 = 2 ∙ 𝐾 1/2 ∙ 𝐿1/3 → 𝑄 = 2 ∙ 𝐾 1/2 ∙ 𝐾 1/3
→ 𝑄/2 = 𝐾 5/6 → 𝐾 = (𝑄/2)6/5 = 𝐿
Teljes költség:
𝑇𝐶(𝑄) = 𝑝𝐾 ∙ 𝐾 + 𝑝𝐿 ∙ 𝐿 =
= 768 ∙ (𝑄/2)6/5 +512 ∙ (𝑄/2)6/5 =
= 1280 ∙ (𝑄/2)6/5 = [640/21/5 ] ∙ 𝑄 6/5
Kupcsik Réka
e) kérdés folyt.
Teljes költség:
𝑇𝐶(𝑄) = [640/21/5 ] ∙ 𝑄 6/5
Határköltség:
6 1
𝑀𝐶 = ∙ [640/21/5 ] ∙ 𝑄 5 =
5
= [768/21/5 ] ∙ 𝑄1/5
Kupcsik Réka
f) kérdés
𝑇𝐶 = [640/21/5 ] ∙ 𝑄 6/5 →
933120 = [640/21/5 ] ∙ 𝑄 6/5 →
1 458 ∙ 21/5 = 𝑄 6/5 → 𝑄 = 486
Kupcsik Réka
4. feladat – Rövid távú költségfüggvények
FC(q)=432
VC(q)=4·q3-36·q2+180·q
TC(q)=4·q3-36·q2+180·q+432
FC(10)=432
VC(10)=4·103-36·102+180·10=2200
TC(10)=4·103-36·102+180·10+432=2632
Kupcsik Réka
a) kérdés folyt.
AVC(q)=VC(q)/q=4·q2-36·q+180
AFC(q)=FC(q)/q=432/q
AFC(10)=432/10=43,2
AVC(10)=4·102-36·10+180=220
AVC(10)=VC(10)/10=2200/10=220
Kupcsik Réka
a) kérdés folyt.
MC(q)=dTC(q)/dq=4·3·q2-36·2·q+180=12·q2-72·q+180
AC(q)=TC(q)/q=4·q2-36·q+180+432/q
MC(10)=12·102-72·10+180=660
AC(10)=TC(10)/10=2632/10=263,2
AC(10)=4·102-36·10+180+432/10=263,2
Kupcsik Réka
b) kérdés – AC
AC(q)=MC(q) → 4·q2-36·q+180+432/q=12·q2-72·q+180
432/q=8·q2-36·q → 432=8·q3-36·q2
54=q3-4,5·q2 → 54=(q-4,5)·q2
54=6·6·1,5 – ez alapján megsejthető, hogy
q=6 az egyenlet gyöke, hiszen 6-4,5=1,5
Mivel q3-4,5·q2-54=(q-6)·(q2+1,5·q+9),
és az utóbbi tagnak nincs valós gyöke,
az egyetlen lehetséges megoldás a q=6
AC(6)=MC(6)=12·62-72·6+180=180 és
TC(6)=4·63-36·62+180·6+432=1080
Kupcsik Réka
b) kérdés – AVC
AVC(q)=MC(q) → 4·q2-36·q+180=12·q2-72·q+180
0=8·q2-36·q → 8·q2=36·q → q2=4,5·q → q=4,5<6
AVC(4,5)=MC(4,5)=12·4,52-72·4,5+180=99
és
TC(4,5)=4·4,53-36·4,52+180·4,5+432=877,5
Kupcsik Réka
c) kérdés
MC(q)=12·q2-72·q+180
dMC(q)/dq=12·2·q-72=0
24·q=72
q=3<4,5
MC(3)=12·32-72·3+180=72
Kupcsik Réka
Köszönöm a figyelmet!
Kupcsik Réka
Közgazdaságtan I.
11. heti 2. előadás
2023/2024/I.
2023. november 14.
Kupcsik Réka
1. feladat - Tökéletesen versenyző
vállalat 1.
Kupcsik Réka
Kupcsik Réka
b-c) kérdés
𝜕𝜋 𝜕(𝑇𝑅−𝑇𝐶) 𝜕𝑇𝑅 𝜕𝑇𝐶
𝑀𝜋 = 𝜕𝑞 = = − = 𝑀𝑅 − 𝑀𝐶 = 0 → 𝑀𝑅 = 𝑀𝐶 → TV-re (MR=p miatt): p=MC
𝜕𝑞 𝜕𝑞 𝜕𝑞
Kupcsik Réka
b)
Π=-850
c)
T T=5000
Kupcsik Réka
d) kérdés
0 ℎ𝑎 𝑝 < 10
q(p)=ቊ
0,25 ∙ 𝑝 − 2,5 ℎ𝑎 10 ≤ 𝑝
Ha p≥10:
p=4·q+10 → p-10=4·q →
p/4-10/4=q → q=0,25·p-2,5
Ha p<pÜ=10, akkor a vállalat kínálata 0.
Kupcsik Réka
2. feladat - Tökéletesen versenyző
vállalat 2.
• Egy tökéletesen versenyző vállalat teljes költség-
függvénye: TC(q)=q3-6·q2+24·q+54.
a) Milyen árak esetén lenne a vállalat kínálata rövid távon
0?
b) Mi az a legkisebb pozitív mennyiség, amit hajlandó
termelni a vállalat? Mekkora ár mellett lenne ez
a profitmaximalizáló termelési mennyiség?
c) Mennyit termel a vállalat optimálisan, ha p=60, és
mekkora a profitja?
a) kérdés
Ü: MC=AVC → 3·qÜ2-12·qÜ+24=qÜ2-6·qÜ+24 →
2·qÜ2=6·qÜ (ha qÜ nem 0) → 2·qÜ=6 → qÜ=3 →
pÜ=MC(qÜ)=3·qÜ2-12·qÜ+24=3·32-12·3+24=15
Ha p<15, akkor a vállalat kínálata 0.
Kupcsik Réka
b-c) kérdés
Kupcsik Réka
Π=TR-TC=p·q-AC·q=(p-AC)·q=(p-[q2-6·q+24+54/q])·q=
=(60-[62-6·6+24+54/6])·6=(60-[36-36+24+9])·6=27·6=162
Kupcsik Réka
3. feladat - Tökéletesen versenyző iparág
Kupcsik Réka
b) kérdés
Ha p<pÜ, akkor a vállalat és az iparág kínálata is 0
Ha p≥pÜ: p=200+4·q → p-200=4·q → p/4-50=q
Q=n·q=10·(p/4-50)=2,5·p-500
Ü: MC=AVC
MC=200+4·q, ebből VC=200·q+2·q2,
és AVC=200+2·q
200+4·qÜ=200+2·qÜ → 2·qÜ=0 →
qÜ=0 → pÜ=200+4·0=200
0 ℎ𝑎 𝑝 < 200
Q=ቊ
2,5 ∙ 𝑝 − 500 ℎ𝑎 200 ≤ 𝑝
Kupcsik Réka
4. feladat – Monopólium konstans MC-vel
TRM=pM·QM=(40-0,2·QM)·QM=40·QM-0,2·QM2
MRM=dTRM/dQM=40-0,2·2·QM=40-0,4·QM
Kupcsik Réka
c-d) kérdés
c) HTV=0,5·(pM-MC(QM))·(QTV-QM)
QTV: p=MC → 40-0,2·QTV=20 → 20=0,2·QTV → 100=QTV
HTV=0,5·(pM-MC(QM))·(QTV-QM)=
=0,5·(30-20)·(100-50)=0,5·10·50=250
Kupcsik Réka
e) kérdés
1 𝑑𝑝 𝑄𝑀 50 10 1
𝐿= 𝑄 = ∙ = 0,2 ∙ = = ≈ 0,33
𝜀𝑝 𝑑𝑄 𝑝𝑀 30 30 3
𝑝𝑀 − 𝑀𝐶 30 − 20 10 1
𝐿= = = = ≈ 0,33
𝑝𝑀 30 30 3
Kupcsik Réka
5. feladat – Monopólium növekvő MC-vel
b) FTM=0,5·(pr-pM)·QM=0,5·(5064-3944)·280=156800
FTTV=0,5·(pr-pTV)·QTV=0,5·(5064-3624)·360=259200
Kupcsik Réka
tökéletes verseny
monopólium
Kupcsik Réka
5. feladat – Monopólium növekvő MC-vel
folyt.
• Egy profitmaximalizáló monopólium teljes költség-
függvénye TC(Q)=5·Q2+24·Q+14000, a piaci keresleti
függvény Q=1266-0,25·p.
c) Mekkora a monopólium létéből fakadó holtteher-
veszteség? Ebből mennyi lenne tökéletes versenyben
fogyasztói többlet, és mennyi lenne termelői többlet?
d) Mekkora a monopólium termelői többlete és profitja?
A termelői többletből mennyi lenne tökéletes
versenyben fogyasztói többlet, és mennyi lenne akkor is
termelői többlet?
e) Mekkora a Lerner-index nagysága?
c) kérdés
HTV=0,5·[pM-MC(QM)]·(QTV-QM)
MC(QM)=10·QM+24=10·280+24=2824
HTV=0,5·[pM-MC(QM)]·(QTV-QM)=
=0,5·(3944-2824)·(360-280)=44800
A HTV pTV feletti része a tökéletes versenybeli fogyasztói
többletből való veszteség: A=0,5·[pM-pTV]·(QTV-QM)=
=0,5·(3944-3624)·(360-280)=12800
A HTV pTV alatti része a TV-beli termelői többletből való
veszteség: B=0,5·[pTV-MC(QM)]·(QTV-QM)=
=0,5·(3624-2824)·(360-280)=32000
Kupcsik Réka
Kupcsik Réka
d) kérdés
T T=TR-VC=pM·QM-(5·Q2+24·Q)=
=3944·280-5·2802-24·280=705600
Másképpen: T T=0,5·{[pM-MC(QM)]+[pM-MC(0)]}·QM=
=0,5·[(3944-2824)+(3944-24)]·280=705600
Π=TR-TC=TR-VC-FC=T T-FC=
=705600-14000=691600
A T T monopóliumban a tökéletes versenybeli FT rovására
ennyivel nő: E=(pM-pTV)·QM=(3944-3624)·280=89600
A T T monopóliumban a tökéletes versenybeli T T-ből
ennyit tartalmaz: F=0,5·{[pTV-MC(QM)]+[pTV-MC(0)]}·QM=
=0,5·[(3624-2824)+(3624-24)]·280=616000
Kupcsik Réka
Kupcsik Réka
e) kérdés
𝑝𝑀 − 𝑀𝐶 𝑄𝑀 3944 − 2824
𝐿𝑀 = = =
𝑝𝑀 3944
1120 140
= = ≈ 0,284
3944 493
Kupcsik Réka
6. Feladat – Monopólium haszonkulcsa
Kupcsik Réka
Közgazdaságtan I.
12. heti 2. előadás
2023/2024/I.
2023. november 21.
Kupcsik Réka
1. feladat & megoldás: Domináns stratégiákon
alapuló, egyetlen Nash-egyensúly
• Két streaming-szolgáltató az új marketing-stratégiáján dolgozik.
A YouTube-on vásárolhatnak reklámidőt filmelőzetesek előtt 2
egységért.
– Ha csak az egyikük reklámoz, akkor a versenytársa kárára növelheti a piaci
részesedését. Ez a kifizetését 5 egységgel növeli, míg a másikét ugyanennyivel
csökkenti.
– Ha egyikük sem reklámoz, akkor a részesedéseik változatlanok maradnak.
– Ha mindketten reklámoznak, akkor szintén nem változnak a részesedéseik, de
a reklámköltséget állniuk kell.
• A kifizetéseket az alábbi táblázat tartalmazza:
• Láthatóak lesznek-e ilyen Pear+
reklámok a filmelőzetesek előtt?
Reklámoz Nem reklámoz
Reklámoz (–2 ; –2) (3 ; – 5)
Netfilm
Kupcsik Réka Nem reklámoz (–5 ; 3) (0 ; 0)
2. feladat: Kifizetési mátrix felírása,
megoldása I. (több Nash-egyensúly)
• Anna és Bella együtt lakik. Külön-külön döntenek arról, hogy
felkeljenek-e másnap reggel valamivel előbb kávét főzni. Ha egyikük
sem főz kávét, akkor nehezen indul a nehéznek ígérkező napjuk, így
hasznossági szintjük 2 egységgel csökken. Ha mindketten felkelnek
hamarabb, akkor hasznosságuk nő 1-1 egységgel, mert lesz kávé, és
kicsit beszélgethetnek is egymással. Ha viszont csak az egyikük kel
korábban, akkor az ő hasznosság-szintje nem változik. A másik lány
számára viszont a potya kávé növeli a hasznosságot 3 egységgel, mert
nem kellett miatta hamarabb kelnie.
a) Írja fel a játék kifizetési mátrixát!
b) Döntse el, kinek mi a domináns stratégiája, ha van ilyen, és
határozza meg a játék Nash-egyensúlyát/egyensúlyait!
a-b) kérdés
Kupcsik Réka
3. feladat: Kifizetési mátrix felírása,
megoldása II. (profitok kiszámítása)
• Egy adott termék piacán két vállalat tevékenykedik
azonos költségviszonyokkal, mindkettőre MCi(qi)=20,
FCi=100 (iє{1,2}). Az inverz keresleti függvény
p(Q)=140-Q.
a) A vállalatok két termelési szint közül választhatnak, 60
vagy 40 egységet termelnek. Adja meg a játék
kifizetési mátrixát! Létezik Nash-egyensúly? Ha igen,
Pareto-hatékony ez az egyensúly?
b) Mi lesz az előző feladatrészre a válasz, ha a két
választható termelési szint 20, illetve 30 egység?
a) kérdés
MC=20 (konstans!); FC=100; p=140-Q=140-q1-q2
A lehetséges stratégiák: qi=60 és qj=40
A kifizetések a profitok: Π1=TR1-TC1=(140-q1-q2)·q1-20·q1-100
és Π2=TR2-TC2=(140-q1-q2)·q2-20·q2-100
Ha mindketten 60-at termelnek:
p=140-Q=140-60-60=20 → Π1=Π2=20·60-20·60-100=-100
Ha mindketten 40-et termelnek:
p=140-Q=140-40-40=60 → Π1=Π2=60·40-20·40-100=1500
Ha az egyik (i) 60-at, a másik (j) 40-et termel:
p=140-Q=140-60-40=40 → Πi=40·60-20·60-
-100=1100 és Πj=40·40-20·40-100=700
Kupcsik Réka
a) kérdés folyt.
Az előző számítások alapján a kifizetések
hozzárendelhetők az egyes kimenetelekhez:
2. vállalat
q2=60 q2=40
q1=60 (-100 ; -100) (1100 ; 700)
1. vállalat
q1=40 (700 ; 1100) (1500 ; 1500)
A legjobb válaszok alapján dönteni lehet a NE-ról,
majd, összevetve azt a többi kimenetellel, a Pareto-
hatékonyságról is.
Kupcsik Réka
b) kérdés
MC=20 (konstans!); FC=100; p=140-Q=140-q1-q2
A lehetséges stratégiák: qi=20 és qj=30
A kifizetések a profitok: Π1=TR1-TC1=(140-q1-q2)·q1-20·q1-100
és Π2=TR2-TC2=(140-q1-q2)·q2-20·q2-100
Ha mindketten 20-at termelnek:
p=140-Q=140-20-20=100 → Π1=Π2=100·20-20·20-100=1500
Ha mindketten 30-at termelnek:
p=140-Q=140-30-30=80 → Π1=Π2=80·30-20·30-100=1700
Ha az egyik (i) 20-at, a másik (j) 30-at termel:
p=140-Q=140-20-30=90 → Πi=90·20-20·20-
-100=1300 és Πj=90·30-20·30-100=2000
Kupcsik Réka
b) kérdés folyt.
Az előző számítások alapján a kifizetések
hozzárendelhetők az egyes kimenetelekhez:
2. vállalat
q2=20 q2=30
q1=20 (1500 ; 1500) (1300 ; 2000)
1. vállalat
q1=30 (2000 ; 1300) (1700 ; 1700)
A legjobb válaszok alapján dönteni lehet a NE-ról,
majd, összevetve azt a többi kimenetellel, a Pareto-
hatékonyságról is.
Kupcsik Réka
4. feladat & megoldás: Kifizetési mátrix
megoldása három stratégia esetén
• Egy másik duopólium két vállalatának kifizetéseit
a következő táblázat tartalmazza:
2. vállalat
Keveset termel Közepes mennyiséget termel Sokat termel
Keveset termel (1800; 1800) (1500; 2000) (1350; 2025)
1. vállalat
Közepes
(2000; 1500) (1600; 1600) (1400; 1575)
mennyiséget termel
Sokat termel (2025; 1350) (1575; 1400) (1350; 1350)
Kupcsik Réka
Közgazdaságtan I.
13. heti 2. előadás
2023/2024/I.
2023. november 28.
Kupcsik Réka
1. feladat: Externália 1.
• Tegyük fel, hogy egy méhészet és egy almáskert egymás mellett
helyezkedik el, és mindkettő tökéletesen versenyző piacon
működik. Legyen az almatermés mennyisége A (mázsában),
a termelt mézé pedig M (hektoliterben). A két vállalat
költségfüggvénye: TCM=0,02·M2-A és TCA=0,04·A2-2·M. A méz
ára 5 tallér/hektoliter, az almáé pedig 4 tallér/mázsa.
a) Milyen externáliáról van szó?
b) Mennyi lesz az alma és a méz termelt mennyisége, ha
a vállalatok egymástól függetlenül működnek?
c) Hogyan alakulnak a profitmaximalizáló termelési mennyiségek,
ha a vállalatok egyesülnek?
a-b) kérdés
πM=TRM-TCM=pM·M-(0,02·M2-A)=5·M-0,02·M2+A
(A növekedésével nő, azaz pozitív externália)
πA=TRA-TCA=pA·A-(0,04·A2-2·M)=4·A-0,04·A2+2·M
(M növekedésével nő, azaz pozitív externália)
𝜕𝜋𝑀
= 5 − 0,02 ∙ 2 ∙ 𝑀 = 0, ebből M=5/0,04=125
𝜕𝑀
𝜕𝜋𝐴
= 4 − 0,04 ∙ 2 ∙ 𝐴 = 0, ebből A=4/0,08=50
𝜕𝐴
A profitok (M=125, A=50):
πM=5·M-0,02·M2+A=5·125-0,02·1252+50=362,5
πA=4·A-0,04·A2+2·M=4·50-0,04·502+2·125=350
Összesen a két vállalat profitja 362,5+350=712,5
Kupcsik Réka
c) kérdés
π=πA+πM=TRA-TCA+TRM-TCM=pA·A-(0,04·A2-2·M)+
+pM·M-(0,02·M2-A)=4·A-0,04·A2+2·M+5·M-0,02·M2+A
𝜕𝜋
= 2 + 5 − 0,02 ∙ 2 ∙ 𝑀 = 0, ebből M=7/0,04=175>125
𝜕𝑀
𝜕𝜋
= 4 − 0,04 ∙ 2 ∙ 𝐴 + 1 = 0, ebből A=5/0,08=62,5>50
𝜕𝐴
A közös vállalat profitja:
π=4·A-0,04·A2+2·M+5·M-0,02·M2+A=
=4·62,5-0,04·62,52+2·175+5·175-0,02·1752+62,5=768,75
Több, mint független működésnél (768,75>712,5)
Kupcsik Réka
2. feladat: Externália 2.
• Egy repülőtér egy épülő lakópark mellett van. Ha a repülőtér
egy nap X gépet szolgál ki, és Y a lakóparkban épített lakások
száma, akkor a repülőtér teljes profitja πX=42·X-X2, a házépítő
teljes profitja pedig πY=36·Y-0,5·Y2-X·Y.
a) Határozza meg a felépített lakások számát, ha a repülőtér és
az építővállalat egymástól függetlenül működnek, de
a reptérnek ki kell fizetnie a teljes X·Y kárösszeget, amivel
a repülőgép forgalom csökkenti a másik cég profitját!
b) Határozza meg a felépített lakások számát, ha a repülőtér és
az építővállalat ugyanannak a profitmaximalizáló cégnek
a tulajdonában van!
0. kérdés
πX=42·X-X2
𝜕𝜋𝑥
= 42 − 2 ∙ 𝑋 = 0
𝜕𝑋
πY=36·Y-0,5·Y2-X·Y
𝜕𝜋𝑌
= 36 − 0,5 ∙ 2 ∙ 𝑌 − 𝑋 = 0
𝜕𝑌
Az első egyenletből X=42/2=21,
amit behelyettesítve a másodikba: 36-Y-21=0 → 15=Y
Kupcsik Réka
a) kérdés
πX’=42·X-X2-X·Y
𝜕𝜋𝑥
= 42 − 2 ∙ 𝑋 − 𝑌 = 0
𝜕𝑋
πY’=36·Y-0,5·Y2-X·Y+X·Y=36·Y-0,5·Y2
𝜕𝜋𝑌
= 36 − 0,5 ∙ 2 ∙ 𝑌 = 0
𝜕𝑌
A második egyenletből Y=36>15,
amit behelyettesítve az elsőbe: 42-2·X-36=0 → 2·X=6 →
X=3<21
Kupcsik Réka
b) kérdés
π=πX+πY=42·X-X2+36·Y-0,5·Y2-X·Y
𝜕𝜋
= 42 − 2 ∙ 𝑋 − 𝑌 = 0
𝜕𝑋
𝜕𝜋
= 36 − 0,5 ∙ 2 ∙ 𝑌 − 𝑋 = 0
𝜕𝑌
Az első egyenletből Y=42-2·X,
amit behelyettesítve a másodikba: 36-(42-2·X)-X=0 →
36-42+2·X-X=0 → X=6 és Y=42-2·6=42-12=30
X-re: 3<6<21 Y-ra: 36>30>15
kártérítés, internalizálás, eredeti helyzet
Kupcsik Réka
3. feladat: Közjavak
500
300
Kupcsik Réka
a) kérdés folyt.
Különböző mennyiség-tartományokban
különböző p(Q) kifejezés adja meg
a teljes fizetési hajlandóságot:
0 ℎ𝑎 𝑄 > 600
300 − 0,5 ∙ 𝑄 ℎ𝑎 600 ≥ 𝑄 > 500
P=
800 − 1,5 ∙ 𝑄 ℎ𝑎 500 ≥ 𝑄 > 400
1600 − 3,5 ∙ 𝑄 ℎ𝑎 400 ≥ 𝑄 ≥ 0
ahol iD3+iD1=300-0,5·Q+500-Q=
=800-1,5·Q
és iD3+iD1+iD2=800-1,5·Q+
+800-2·Q=1600-3,5·Q
Kupcsik Réka
b) kérdés
Kupcsik Réka
Köszönöm a figyelmet!
Kupcsik Réka