Professional Documents
Culture Documents
neki vitamini grupe B (B6, B12 i folna kiselina) i antioksidansi (vitamin C, E, karoteni,
flavonoidi, D vitamin i omega-3 masne kiseline). Mozak je vrlo osetljiv na oksidativni
stres, pri čemu neadekvatna antioksidantna odbrana mozga može biti posrednik
patogeneze i progresije demencije. Postoji i značaj elemenata kao što su selen, cink i bakar
koji služe kao kofaktori za proteine i enzime sa antioksidantnim efektima. Folnu kiselinu
sadrže tamno zeleno lisnato povrće, mahunarke, narandže i grejpfrut, kikiriki i bademi,
iznutrice (jetra i bubreg) i pekarski kvasac. Izvori bogati flavonoidima su voće (uglavnom
citrusno voće, banane i bobičasto voće), povrće (peršun i luk) i crni čaj. Vitaminom D su
bogati: riba i riblja jetra, punomasni mlečni proizvodi (ili obogaćeni nisko-masni), žumance
jajeta, meso i mesni proizvodi, kao i iznutrice (posebno jetra). Omega-3 masne kiseline se
nalaze u ribi i nekim biljnim uljima (lan, soja), kao i u orašastim plodovima. B6 vitamin
se nalazi u žitaricama kao što su kukuruz, smeđ pirinač, kinoa i pšenične klice, mahunarke,
orašasti plodovi i semenke, meso, jetra i proizvodi od mesa i riba. Izvori vitamina B12 su:
proizvodi životinjskog porekla (mlečni proizvodi, jaja, meso, riba i jetra), kao i hrana koja
sadrži kvasac. Vitaminom C su bogati: voće (bobičasto voće, citrusno voće, kivi), povrće
(prokelj, karfiol, kupus, paprika i paradajz), kao i začinsko bilje (peršun, kiseljak, i vlašac).
Biljna ulja i masni namazi iz biljnih ulja, orašasti plodovi i semenke, neke masne ribe
(npr. sardine, losos, haringa, sabljarka i pastrmka), žumance jajeta i žitarice od celog zrna
su izvori bogati vitaminom E. Ž uto ili narandžasto povrće (slatki krompir, šargarepa i
bundeva), tamno lisnato povrće (spanać, brokoli, endivia salata), kao i žuto ili narandžasto
voće (kajsije, breskve, mango i dinje) sadrže karotene.
Analizirajući protektivna svojstva određenih grupa hranljivih namirnica je utvrđeno da na
primer konzumacija ribe i morskih plodova, naročito kod nosioca APOE ε4 ima pozitivan
učinak na kogniciju. Izvesni pozitivni učinci na kogniciju su utvrđeni i za konzumaciju voća
(naročito bobičastog) i povrća (naročito lisnatog). Utvrđena su potencijalna protektivna
svjstva umerene konzumacije alkohola i kofeina, iako rezultati istraživanja koja se bave
ovom temom nisu u potpunosti konzistentni.
Mediteranska ishrana ima pozitivan učinak na neurodegenerativne procese koji su
povezani sa oksidativni stresom, neuroinflamacijom i inzulinskom rezistencijom.
Mediteranska ishrana je bogata antioksidansima (antocianini, beta-karoten, flavonoidi,
katehini, karotenoidi, indoli, lutein), vitaminima i mineralima (magnezium, kalium,
kalcium, jod, cink, selen), vlaknima i mononezasićenim masnim kiselinama. Ovaj obrazac
ishrane podrazumeva balansiran unos nezasićenih masnih kiselina kao i razumno visok
unos omega-3 masnih kiselina i nizak unos zasićenih masnih kiselina. U medteranskom
načinu ishrane su visoko zastupljene grupe namirnica kao što su voće, žitarice sa celim
zrnom, maslinovo ulje, svakodnevna je konzumacija fermentisanih mlečnih proizvoda ,
zrnevlja, orašastih plodova i začina. Mediteranska ishrana ističe značaj unosa biljnih
proteina iz mahunarki kao i prednosti morskih plodova nad crvenim mesom. U
mediteranskoj ishrani je zastupljen umeren dnevni unos vina i konzumacija biljnih čajeva.
MIND (Mediterranean-DASH Intervention for Neuro- degenerative Delay), ishrana
usmerena odlaganju neurodegenerativnih bolesti, je obrazac ishrane za koji je takođe u
istraživanjima pokazana povezanost sa sporijom progresijom oštećenja kognitivnih
funkcija, kao i sa smanjenim rizikom od Alchajmerove bolesti. Ovaj obrazac ishrane
podrazumeva veću konzumaciju zelenog lisnatog povrća, orašastih plodova, bobičastog
voća, leguminoza, žitarica sa celim zrnom, ribe, živinskog mesa, maslinovog ulja, uz
umerenu konzumaciju vina. Kod ovog obrasca ishrane je smanjen unos crvenog mesa,
putera i margarina, sira, kolača, slatkiša i pržene i brze hrane.
Alchajmerova bolest se može preuprediti. Ovde se nalazi lista dodataka ishrani ili
suplemenata koje bi trebalo uzimati iz dana u dana kada prisećanje predstavlja osnovnu
brigu.
Kokosovo ulje i suplementi cinka: Ljudsko telo zahteva zdrave masti
Mineralna voda: Ljudskom mozgu su potrebni minerali
Dva jajeta svaki dan: Ljudskom mozgu je neophodan dobri holesterol na dnevnoj bazi, a
žumance predstavlja najbolji izvor dobrog holesterola
Kurkuma: Potvrđeno je da ojačava moždane ćelije
Sok ljubičastog grožđa: Poželjan je sok od organski uzgajanog grožđa jer kao takav je još
bolji za zdravlje mozga
MSM: Mozgu je potreban MSM (Metil Sulfonil Metan)
LIPH: Uništava mikroorganizme
Vitamin C i D: Mozgu su takođe potrebni vitamini C i D
Ginko Biloba: Ne samo da popravlja intelektualne funkcije nego i štiti od Alchajmerove
bolesti.
Dodaci joda, kao što su alge, kalijum jodid itd.
Suplementi ribljeg ulja
Jetreno ulje bakalara: Jedna kašika svaki dan je dovoljna.
Folna kiselina: Čisti „smeće“ iz ćelija.
Koloidno srebro: Uklanja mikrobe iz krvotoka
Suplementi magnezijuma: U obliku Kalcijum, Magnezijum i Cink suplemenata
Hrom pikolinat:
Vitamini B-kompleks porodice: Primeri su vitamin B1, B2, B3, B12
Bakopa: Biljka koja služi kao tretman za probleme sa sećanjem
Beta-1.3 glukan (veoma dobro za jačanje imunog sistema)
Terapije koje možemo upotrebiti
Klorox kupka: To je domaća kupka za detoksikaciju i koristi se kao lek koji može potpomoći
radikalno smanjenje infekcija (posebno onih izazvanih aureus stafilokokama) kao i
značajno smanjiti potrebu za antibioticima.
Znojenje: Takođe može ukloniti toksine iz tela, pod uslovom da se koristi tehnika koja je
bezbedna za pacijenta.
Ozonoterapija: Nenadmašiva tehnika oksigenacije; u suštini, ozon ponovo uspostavlja
prodiranje kiseonika do tkiva u telu. Sa bilo kojom vrstom bolesti nivoi kiseonika padaju i
ako se isprazne za 40% manje nego što je normalno, mnogo zdravstvenih problema će se
pojaviti. Ne samo da je ozonoterapija nenadmašiv način oksigenacije već je i
partner hiperbaričnog tretmana kiseonikom.
Alergije na hranu: Poznat uzrok moždanih oštećenja jesu alergije na hranu. U cilju
utvrđivanja neke alergije, potrebno je veoma ograničiti ishranu na onu koja sadrži
prehrambene proizvode koji se ne troše uobičajeno. Razlog leži u tome što jedna vrsta
hrane ili više njih koje želite, se mogu ispostaviti kao uzroci oštećenja.
Helacija: Tehnika uklanjanja teških metala iz krvotoka koja se posebno koristi u slučaju
trovanja olovom ili živom. Posebni pristup je helacija žive i aluminijuma iz mozga s obzirom
na to da oni predstavljaju glavne uzroke demencije i Alchajmerove bolesti u najvecem broju
slučajeva.
Sledi lista ovih supstanci:
Hlorela
Korijander
I hlorela i korijander su u stanju da otklone čak 80% štetnih materija, npr. teški metali.
Litijum orotat – soli orotične kiseline i litijuma
Helacija sa EDTA (Etilendiamintetraoctenom kiselinom)
Memorijski zastoji
Međutim, on je istakao da se vitamini prepisuju tek kad su simptomi bolesti vidni, što je
prekasno za preventivu.
Rezultati istraživanja koji su premašili sva očekivanja lekara, revolucionarni su upravo
zbog preventive. Naime, mozak bi se mogao unapred zaštititi od propadanja, a upravo to
rade ovi vitamini.
Brže izumiranje moždanih ćelija povezuje se s visokim nivoima homocisteina, materije koja
se nalazi u krvi, a određeni vitamini B-kompleksa kontrolišu nivo te materije.
Vitamini B-kompleksa mogu se naći u mesu, ribi, jajima i zelenom povrću. Uz sve
navedeno i s obzirom na to da je reč o vitaminima, a ne o lekovima, prevencija od
Alchajmerove bolesti mogla bi započeti već pri dijagnostici blagog kognitivno oštećenja
mozga, tj. početnom stadijumu demencije.
Posle 60. godine mozak se prirodnim putem smanjuje za pola odsto godišnje, ali blago
kognitivno oštećenje brzinu udvostručuje, a s Alchajmerovom bolešću je čak 2,5 odsto
godišnje. Smanjenje od 50 odsto bilo bi veoma značajno.
Lečenje senilne demencije u domenu je psihijatra, ali i lekari opše medicine mogu da
ordiniranjem pojedinih lekova olakšaju tegobe obole- lom i porodici. Lekovi za lečenje
demencije mogu se svrstati u tri grupe:
neuroprotektivni lekovi: (vitamin E, Selegilin - inhibitor MAO, podiže nivo dopamina u
mozgu),
inhibitori holinesteraze: (povećavaju nivo acetilholina u mozgu),
simptomatska terapija: (antipsihotici, npr. Largactil, kao i anksiolitici, antikonvulzivi,
antidepresivi.)
Kokosovo ulje. U brojnim istraživanjima kokosovo ulje se pokazalo kao pravi lek za
demenciju. Sadrži ketone – supstance koje mozak može da koristi za ishranu kada njegove
ćelije otežano koriste glukozu (što se u slučajevima Alchajmerove i Parkinsonove bolesti i
dešava). Posebne srednjelančane masne kiseline sadržane u kokosovom ulju također
pomažu da se “poprave” oštećenja na mozgu i tako ublaže simptomi demencije.
Cimet. Neki istraživači su došli do zaključka da su uzroci demencije, poput Alchajmerove
bolesti, zapravo slični uzrocima dijabetesa. Kod Alchajmerove bolesti dolazi do rezistencije
ćelija mozga na insulin, što dovodi do smanjenja nivoa glukoze u mozgu. U istraživanju
objavljenom u časopisu Journal of Alzheimer’s Disease, obelodanjeno je da dva jedinjenja
sadržana u ekstraktu cimeta zaustavljaju raspadanje i disfunkciju tau proteina. Tau protein
sprečava stvaranje neurofibrilarnih čvorova, koji se smatraju jednim od krivaca za
odumiranje moždanih ćelija.
Čia seme. Bogat je izvor omega 3 masnih kiselina. Veliki broj istraživanja je već pokazao da
su omega 3 masne kiseline izuzetno zdrave za mozak i nervni sistem. Dokazano je da
omega 3 masne kiseline značajno doprinose smanjenju rizika od pojave demencije, ali i da
mogu da uspore progresiju Alchajmerove i Parkinsonove bolesti.
Kurkuma. Brojna istraživanja ukazuju na to da kurkumin, glavni sastojak kurkume, osim
ostalih brojnih dobrobiti koje ima za ljudski organizam, može doneti i višestruke koristi za
mozak, pa čak i prevenirati pojavu demencije. Istraživanje objavljeno u časopisu Stem Cell
Research & Therapy, (2014. g), izvestilo je da kurkuma doprinosi regeneraciji matičnih
nervnih ćelija. Prema tom istraživanju, kurkuma ne samo da štiti od pojave
neurodegenerativnih poremećaja kao što je Alchajmerova bolest, već pomaže i obnovi
moždanih ćelija koje su kod obolelih od ove bolesti već oštećene.
Ginko. Poslednjih godina ova biljka se sve više primenjuje i u lečenju oboljelih od
demencije i drugih neurodegenerativnih bolesti. Novije studije su pokazale da ginko u
značajnoj meri poboljšava mnoge kognitivne simptome povezane sa cerebralnom
vaskularnom insuficijencijom, uključujući smanjenu koncentraciju i gubitak pamćenja.
Daleko je efikasniji kod vaskularne demencije nego u slučajevima Alchajmerove bolesti.
Žen šen. Pre desetak godina, grupa kineskih istraživača je potvrdila pozitivno dejstvo žen
šena na demenciju, posebno vaskularnog tipa. To je potvrdilo novo istraživanje
Univerziteta Kjung Hee, koje potvrđuje da je žen šen dobar u prevenciji neuralnih i
kognitivnih poremećaja uzrokovanih ishemijom, ali i da ublažava simptome vaskularne
demencije.
Koenzim Q10. Rezultati jednog istraživanja pokazali su da koenzim Q10 usporava razvoj
Parkinsonove bolesti za čak 40%. Upravo zbog tako velike efikasnosti mnogi stručnjaci ga
preporučuju obolelima od Parkinsonove bolesti jer za razliku od konvencionalnih lekova
nema štetan uticaj na organizam i neželjene efekte. Namirnice bogate ovim dragocenim
sastojkom su u prvom redu spanać, soja, krompir, kikiriki, orasi, brokoli, integralne žitarice,
maslinovo, sojino i susamovo ulje. Takođe se može naći i u obliku suplemenata.
Cink i selen. Istraživanja su pokazala da kod većine obolelih od Alchajmerove bolesti
postoji deficit određenih nutrijenata, npr. minerala cinka i selena. Nije poznato da li je to
uzročno-posledična veza, ali se pretpostavlja da bi uzimanje ovih materija u obliku
suplemenata verovatno bilo korisno.
Vitamini B9 i B12. Folna kiselina (vitamin B9) i vitamin B12 su od ključne važnosti u
prevenciji oštećenja moždanih ćelija i razvoja demencije. Istraživanja su pokazala da
redovna konzumacija vitamina B grupe može umanjiti proces odumiranja moždanih ćelija
za čak 7 puta.
Kod prirodnih preparata je veoma bitno to što za razliku od lekova oni nemaju štetnih
nuspojava!
Rivastigmin je noviji lek koji ima selektivnije dejstvo na centralnu holinesterazu, u odnosu
na perifernu, a ima i selektivnije dejstvo u moždanoj kori i hipokampusu.
Osim inhibicije acetilholinesteraze, rivastigmin ima inhibitorno dejstvo i na
butirilholinesterazu, što postaje značajno u uznapredovaloj bolesti.
Memantin je najnoviji lek koji je odobren za lečenje umerenog do težeg oblika
Alzheimerove bolesti. Deluje tako da smanjuje delovanje glutamata na određene receptore
u mozgu i time smanjuje simptome Alzheimerove bolesti.
Memantin kontroliše Alzheimerovu bolest, ali je ne leči. Efekat memantina vidi se u
poboljšanju kognitivnih i psihomotornih sposobnosti i obavljanju dnevnih aktivnosti, i
dobroj toleranciji i kod duže primene.
Memantin je slab do umereni nekompetitivni antagonist N-metil-D-aspartat receptora.
Blokadom receptora, smanjen je ulaz kalcijuma u ćeliju i postiže se neuroprotekcija.
Tokom uzimanja ovog leka potreban je oprez pri vožnji i pri radu sa mašinama, zbog
moguće vrtoglavice, pospanosti, slabosti. Ako se pojave značajne alergijske reakcije,
primena se prekida. Neke od nuspojava su i pospanost, povišen krvni pritisak, glavobolja,
kašalj, konfuznost, umor.
Ginkgo drveće (Ginkgo biloba) potiče iz Istočne Azije. Prvi put je preneto u Evropu iz
Japana u 18. veku, a u današnje vreme se koristi kao ukrasno drvo u Evropi i Severnoj
Americi.
Plod ginkgo drveta, kao i njegovo seme, se koristilo u medicinske svrhe u Kini pre više od
2000 godina. U tradicionalnoj kineskoj medicini, gingko se koristi za lečenje astme, a
ekstrakt napravljen od lišća ginkgo se koristi za isceljivanje rana.
Danas se ginkgo preparati prave od osušenog lišća ove biljke. Listovi se skupljaju u mesecu
maju, kada je njihov sastav bogat flavinoidima, jednom od aktivnih supstanci.
Smatra se da flavinoidi imaju antioksidantno dejstvo, a da ginkoglidi (druga aktivna
supstanca) sprečavaju zgrušavanje trombocita.
Antioksidantna svojstva biljke, pretpostavlja se, usporavaju starošću uslovljeno opadanje
broja receptora moždanih ćelija hipokampusa odgovomih za memoriju i na taj način
poboljšavaju saznajne sposobnosti onih koji boluju od Alchajmerove demencije.
S druge strane, efekat ginkgo ekstrakta na trombocite sprečava razvoj tromba u moždanim
krvnim sudovima, smanjujući rizik od razvoja vaksularnih demencija.
Pročitajte još: Interakcija ginko bilobe sa lekovima
Rezullati raznih studija vezanih za korišćenje ginkgo ekstrakta u lečenju demencije
nagoveštavaju da je optimalna doza preparata 120mg/dan podeljena u 2-3 dnevne doze. Za
sada je pokazano da ovaj preparat može da uspori razvoj demencije, ali ne i da poboljša već
postojeće stanje.
Registrovani lekovi
donepezil – ARICEPT (Pfizer Manufacturing Center USA), YASNAL (Krka Slovenija),
rivastigmin – EXELON (Novartis Švajcarska),
galantamin – REMINYL (Janssen Pharmaceutica Belgija),
memantin – EBIXA (H.Lunbeck A/S Danska),
ginko biloba – TANAKAN (Beaufour Ipsen Industrie Francuska), BILOBIL (Krka Slovenija),
BILOBIL FORTE (Krka Slovenija).