Professional Documents
Culture Documents
Index 2
Index 2
www.mfkg.kg.ac.yu
PROIZVODNE TEHNOLOGIJE II
Poglavlje 2 Sistemi za obradu metala rezanjem
Prof. dr Miodrag Lazi
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Rezni alati
Klasifikacija reznih alata Oblik i osnovni konstruktivni elementi Alatni materijali
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Osnovi merenja i kontrole Sredstva merenja i kontrole - merila Ispitivanje tipa i pregled merila
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Obradni sistemi su su sistemi sastavljeni od sredstava rada i obradnih procesa, procesa, sa karakteristinim ulaznim i izlaznim veliinama.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Obradni sistemi
Sredstva rada obuhvataju pet podsistema: podsistema: alatna ma maina, rezni alat, pribori ribori merni instrumenati instrumenati - merila i predmet obrade - obradak. Podsistem ma maina ini jedna ili vi vie alatnih ma maina sa svim instalacijama i agregatima. Podsistem alata se sastoji od jednog ili vi vie reznih alata za izvoenje procesa obrade. Podsistem pribora obuhvata sve standardne, univerzalne i specijalne pribore za pozicioniranje, pozicioniranje, voenje i stezanje alata i obratka. Podsistem merila ine univerzalna i specijalna sredstva merenja i kontrole. Jedan ili vi vie predmeta obrade - obradaka ine podsistem obradaka. obradaka.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Obradni procesi
Obradni procesi se sastoje od: procesa obrade (direktnih ili efektivnih procesa) i pomonih procesa Procesi obrade su procesi rezanja - direktne transformacije pripremka u izradak (struganje, bu buenje, glodanje...). Pomoni procesi omoguavaju izvoenje procesa obrade (pozicioniranje i stezanje alata i obratka, odlaganje izradka, ukljuivanje i iskljuivanje ma maine...). Tehnolo a i proizvoda) se realizuje Tehnoloki ili obradni proces (proces izrade delov delova kroz tehnolo tehnoloke postupke obrade. Tehnolo Tehnoloki postupak je skup svih obrada na predmetu obrade u toku izrade na odgovarajuim ma mainama primenom reznog, steznog i mernog alata. Elementi tehnolo tehnolokog postupka su tehnolo tehnoloke operacije ili jednostavno operacije. Tehnoloka operacija operacija je obrada pripremka na jednoj ma maini (jednom radnom mestu) mestu), uz jednu pripremu ma maine. Broj operacija je broj priprema ili broj ma maina (kada se operacija poklapa sa obradnim procesom) ili broj pozicija obrade. obrade.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Obradni procesi
Dva osnovna principa projektovanja tehnolo tehnolokih postupaka su sa: diferencijacijom i koncentracijom operacija. operacija. Diferencijacija operacija podrazumeva tehnolo tehnoloki proces proizproiz-vodnje kod koga su proizvodne operacije svedene na najjednostavnije elemente (zahvate). zahvate). Koncentracija operacija je objedinjavanje nekoliko razliitih obrada (zahvata) na jednoj ma maini i u isto vreme. U okviru jedne operacije postoji vi vie podoperacija. Podoperacija predstavlja jedan polo poloaj predmeta obrade u odnosu na ma mainu i stezni alat ili pribor. Svaka operacija ili podoperacija se sastoji od: od: zahvata i prolaza. prolaza.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Alatne maine
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Glavni ili osnovni elementi su: Nosei sistemi Sistemi voenja i Pogonski sistemi (glavnog i pomonog kretanja)
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Pogonski sistemi pomonog kretanja obezbeuju neophodne momente i brzine kretanja za nastavak procesa rezanja. Zavisno od koncepcijskog koncepcijskog re reenja i vrste alatne ma maine mogu biti zavisni ili nezavisni, kontinualni ili periodini.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Kontinualni prenosnici
Kontinualni prenosnici, najee mehaniki varijatori varijatori, elektrini, hidraulini ili kombinovani, kombinovani, obezbeuju bilo koju vrednost parametara kretanja unutar oblasti izmene parametara oblasti regulisanja. regulisanja.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Pri V = const za D1, D1, ..., Dm treba obezbediti diskretne vrednosti brojeva obrta n1, n2, ..., nm Za D = Dmin Dmax potrebna je kontinualna promena n= nmin - nmax Najee se koriste stupnjeviti prenosnici sa razliitim zakonitostima promene parametara kretanja - promenama kao to su: aritmetika geometrijska dvostruka geometrijska i logaritamska Ove promene obezbeuju standardizuju i unifikaciju prenosnika i pojeftinjenje gradnje obradnih sistema.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
U serijskoj i masovnoj proizvodnji koriste se specijalne maine kod kojih je dijapazon regulisanja znatno manji (Rm = 5 - 20). Za unifikaciju i standardizaciju maina i prenosnika za glavno i pomono kretanje koriste se standardne vrednosti brojeva obrta i parametara pomonog kretanja, formirane za geometrijsku promenu korienjem osnovnog reda zasnovanog na geometrijskom faktoru promene prenosnika:
R 20 = 20 10 = 1,12 .
Pored osnovnog reda koriste se i izvedeni redovi:
R10 = 10 10 = 1,25 , R 20 / 3 = 20 / 3 10 = 1,4 ,
R 5 = 5 10 = 1,6 R10 / 3 = 10 / 3 10 = 2 .
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Prikazivanje prenosnika
Prenosnici se prikazuju kinematskom emom, emom, strukturnim dijagramom (Germerova ema) ema) i dijagramom broja obrta ili koraka (lezingerov dijagram) dijagram). Kinematska ema prenosnika je ematski prikaz elemenata prenosnika (vratila, vratila, zupanika, anika, leita, leita, prenosnih blokova, blokova, spojnica i sl.) sl.) i toka prenosa kretanja od ulaznog do izlaznog vratila. vratila.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Prikazivanje prenosnika
Strukturni dijagram definie optu strukturnu sliku prenosa kretanja od ulaznog (pogonskog) pogonskog) do izlaznog vratila prenosnika (radnog vretena maine). maine). Sadri podatke o broju prenosnih blokova, blokova, prenosnih sklopova i prenosnika u sklopu, sklopu, rasporedu prenosnih sklopova, sklopova, broju vratila, vratila, leajeva i spojnica i broju stupnjeva promene pojedinih vratila i prenosnika u celini. celini.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Prikazivanje prenosnika
Dijagram brojeva obrta (koraka), koraka), pored karakteristika koje se identifikuju strukturnim dijagramom, dijagramom, definie prenosne odnose pojedinih prenosnika i obezbeuje izraunavanje brojeva obrta, obrta, obrtnih momenata, momenata, faktora prenosa i brojeva zuba zupanika (kod zupastih prenosnika). prenosnika).
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Telo alata
Telo alata sa reznim klinom alata ini jedinstvenu konstruktivnu i funkcionalnu funkcionalnu celinu formiranu na razliite naine i to kao alat: iz jednog komada (integralno), sa umetnutim reznim elementima (zubima), lemljenom ili mehaniki privrenom ploicom. icom.
Rezni klin alata ispunjava osnovnu ulogu reznih alata, obezbeujui rezanje uklanjanje vika materijala.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Kod cilindrinih alata (burgije, razvrtai, vretenasta glodala i sl.) oblici drki se razvrstavaju na: cilindrine i sa Morze konusom i to: sa uicama i bez uica, uica,
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Drke alata
cilindrine
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Nasadni alati
Nasadni alati imaju cilindrine ili konine otvore, preko kojih se ostvaruje postavljanje, centriranje, baziranje i stezanje alata. Uzduni ili popreni klin spreava proklizavanje alata i obezbeuje prenoenje obrtnog momenta sa vratila maine na alat.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Rezne ploice
Rezne ploice se izrauju od brzoreznog elika, elika, tvrdog metala, metala, rezne keramike, keramike, dijamanta i kubnog nitrida bora, bora, a za nosa alata se vezuju: vezuju: lemljenjem (lemljene ploice) ice) ili mehanikim privrivanjem (okretne ili izmenjive ploice). ice). Lemljenje ploice od brzoreznog elika ili tvrdog metala se koriste za izradu strugarskih noeva, noeva, burgija, burgija, razvrtaa, a, glodala i sl. sl. Retko se sreu u savremenim proizvodnim uslovima. uslovima. Okretne - izmenjive ili viesene ploice se mehaniki vezuju za nosa alata. alata. Nakon habanja jednog seiva menja se seivo, a nakon habanja ploice menja menja se ploica. Pohabane ploice se skupljaju i vraaju na reciklau. Okretne ploice su razliitog oblika, dimenzija, geometrije, tanosti izrade i sl. Prema ISO standardima oznaka ploica je usklaena sa i ima: 10 obaveznih (prva etiri slovna) slovna) i 2 dopunska (slovna) slovna) simbola - mesta. mesta. 10 obaveznih obaveznih simbola se odnosi na oblik, leni ugao, tolerancije izrade, vrstu lomaa i dimenzije, a 2 dopunska na oblik rezne ivice i smer rezanja.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Nosai alata su razliite konstrukcije i izraeni su od konstruktivnih materijala. Prema ISO standardu oznaka nosaa ima 14 simbola (12 obaveznih i dva dopunska).
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Alatni materijali
Sve vrste savremenih alatnih materijala su nastale kao rezultat stalne tenje da se obezbedi alatni materijal to vee: e: tvrdoe - otpornosti na habanje i ilavosti - otpornosti na udarna optereenja i vibracije, posebno u uslovima visokih temperatura rezanja. Sa porastom temperature temperature rezanja opadaju vrednosti mehanikih karakteristika alatnih materijala. Smanjenje tvrdoe alatnog materijala dovodi do smanjenja otpornosti na habanje i postojanosti postojanosti alata.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Alatni materijali
Reenje suprotnih zahteva (tvrdoa i ilavost ilavost materijala) dovelo je do razvoja spektra alatnih materijala kao to su: ugljenini i legirani alatni elici, brzorezni elici, elici, tvrdi metali, metali, alatna ili rezna keramika i super tvrdi materijali. materijali. Sem ovih alatnih materijala koriste se i materijali nedefinisane geometrije namenjeni izradi alata za bruenje, bruenje, poliranje, poliranje, honovanje i sl. sl. To su razliiti brusni materijali tipa korunda, korunda, silicijum karbida i sl. sl. Pored alatnih materijala za izradu alata koriste i se pomoni materijali. To su materijali za izradu drke, tela, nosaa, nastavaka i sl. Kao pomo pomoni materijali koriste se: konstruktivni elici, sivi liv, elini i aluminijumski liv itd. To znai da se za izradu alata koriste dve grupe materijala: alatni materijali i pomoni materijali.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Alatni materijali
Ugljenini alatni elici pripadaju grupi alatnih elika istorijskog znaaja. Koriste se za izradu alata namenjenih obradi metala malim brzinama rezanja (runi ureznici, razvrtai i sl.) i obradi drveta. To su nelegirani elici sa 0,5 - 1,35 % ugljenika i niskim sadrajem silicijuma i mangana (elici elici za hladan rad tipa 1530, 1740, 1741, 1840, 1841, 1940, 1941, 1943, 1944, 1946, 1948 ...). ...). Legirani alatni elici su elici poboljane poboljane otpornosti na visokim temperaturama i na habanje. ee se koriste za izradu alata za isecanje i oblikovanje oblikovanje lima, mernih alata i pribora. Dele se na: hrom, volfram, hrom - volframove, hrom - silicijumove i hrom vanadijumove legirane alatne elike. To su, na primer, elici tipa 4140, 4141, 4143, ..., 4149, prokron elici ( 4170 ... 4176), merilo elici elici ( 3840, 4840, 6440, ...), OCR elici ( 4150, 4650, 4750 ...) ...
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Slovni deo oznake ukazuje na grupu tvrdih metala. metala. Tri grupe TM su: su: o grupa P (plava) - namenjena obradi elika, elinog i temper liva, o grupa M (uta) - namenjena obradi elika, elinog, temper i sivog liva i o grupa K (crvena) - namenjena obradi krtih materijala. Brojni deo oznake odreuje kvalitet tvrdog metala i suava oblast primene. Tvrdi vrdi metal, metal, na primer, kvaliteta P01 - P10 se koristi za izradu alata namenjenih zavrnoj, a kvalitet kvalitet P20 - P50 za izradu alata namenjenih gruboj obradi. obradi.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
i dijamanta, ime se stvaraju univerzalni vienamenski tvrdi metali metali i metala. metala.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Specijalni pribori
Specijalni pribori ili pomoni pribori se, prvenstveno, koriste u serijskoj i masovnoj proizvodnji. Sastoje se od: tela pribora, elemenata za postavljanje (baziranje), mehanizama za pritezanje (stezanje) i elemenata za povezivanje (ivije, zavrtnjevi i sl.).
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Specijalni pribori
Telo pribora objedinjuje sve elemente pribora i prihvata sile i otpore rezanja. rezanja. Elementi za oslanjanje obezbeuju baziranje i oslanjanje predmeta obrade. Kao elementi se koriste: oslonci (kruti, podeljivi i samopodeljivi) samopodeljivi), epovi za centriranje i prizme. Od krutih oslonaca primenjuje se epovi i letve.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Specijalni pribori
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Specijalni pribori
Mehanizmi za pritezanje pribora obezbeuju potpuni kontakt predmeta obrade i elemenata za oslanjanje, spreavajui pomeranje i vibracije predmeta obrade u toku procesa rezanja. U zavisnosti od principa dejstva (formiranja sile stezanja) mehanizmi za pritezanje, a i pribori u celini, se dele na mehanike, pneumatske, hidrauline i kombinovane, mada se sreu i oprunomehaniki, oprunohidraulini, elektromagnetni, vakumski i elektromehaniki. ki.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Prema standardima sistema upravljanja kvalitetom serije ISO 9001: 2001 (standardima QMS) tehnika kontrola kvaliteta izrade proizvoda (merenje, kontrolisanje i ispitivanje) obuhvata, izme izmeu ostalog, i kontrolu: 1. kvaliteta izrade proizvoda i 2. sposobnosti tehnolo tehnolokih procesa i proizvodne opreme. opreme. Kontrola kvaliteta izrade proizvoda je provera stepena bliskosti - poklapanja pokazatelja kvaliteta izrade sa zahtevima definisanim konstruktivno - tehnolo tehnolokom dokumentacijom. dokumentacijom. Kontrola sposobnosti tehnolo tehnolokih procesa (proizvodne opreme) podrazumeva identifikovanje: indeksa potencijala (preciznosti): preciznosti): C p = T 1,33
Tp
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
( X
i =1
X )2
X =
1 n
X
i =1
T = Xg - Xd, mm - konstruktivnom dokumentacijom propisana tolerancija izrade; Tp = 6 , mm - prirodna tolerancija koja se obezbeuje datim procesom izrade; , mm - standardna devijacija rasipanja rezultata merenja .
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Merenje i kontrola
Merenje je eksperimentalno odreivanje numerike vrednosti fizike veliine. ine. Vrednost se oitava na indikatorskoj jedinici mernog mernog pribora. pribora.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Merenje i kontrola
Kontrolom se utvruje da li se kontrolisana kontrolisana veliina ina nalazi unutar propisanih odstupanja (tolerantnog polja). Vrednost kontrolisane veliine je odreena atributima: atributima: u granicama, granicama, iznad gornje granice i ispod donje granice. granice. Na osnovu rezultata kontrole delovi se razvrstavaju na usaglaene (u granicama) i neusaglaene (van granica) - kart i za doradu. doradu.
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu
Proizvodne tehnologije II
www.mfkg.kg.ac.yu